ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 106, 2020-11-18 09:00

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שמחה לפתוח עוד דיון של ועדת הפנים והגנת הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הבוקר אנחנו דנים בהיערכות גופי החירום, ההצלה והרשויות המקומיות לחורף הקרוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו ממש מרגישים אותו כבר מגיע וכבר חווינו אירועי חורף קיצוניים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מודה לרב טפסר דדי שמחי, מי שעומד בראש נציבות כבאות והצלה, שנמצא אתנו כאן פיזית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בפתח הדיון הזה אומר שאני חושבת שראוי שכולנו נזכור את מוטי בן שבת זיכרונו לברכה, בן 38, תושב נהריה שטבע למוות בינואר 2020 כשניסה לחלץ משפחה משיטפון בעיר וגם את דין שושני וסתיו הררי זיכרונם לברכה שנספו בחודש ינואר 2020 לאחר שטבעו למוות בתוך מעלית בביתם בשכונת התקווה בתל אביב בעקבות שיטפון שאירע בשכונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הגשם, כמו שכולנו הרגשנו, חזר לחיינו ובעוצמה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אולי קיבלנו איתותים ראשוניים למה שצפוי לנו בחורף הקרוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראינו את ההצפות באשדוד, שם ממש מכוניות שקעו במים, חילוץ של דרי רחוב שהסתתרו בבניין שמתבצע בו פרויקט תמ"א שהוצף לגמרי, בבני ברק נפער בולען בביש ראשי של העיר, ביבנה נחסמה הכניסה הראשית לעיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מוצאת את עצמי בתקופה האחרונה בשיחות עם קולגות שלי לשעבר שהם חזאים ומזכירה להם שוב ושוב לשלב בדיווחים שלהם, לא להתייחס לזה רק כאל מזג אוויר אלא לראות את התמונה הכוללת ולראות את האירועים הספציפיים האלה בתוך איזושהי תמונה יותר רחבה למה אנחנו צפויים ובתוך מה אנחנו כבר נמצאים כאשר אנחנו מדברים על אירועי מזג אוויר קיצון כי אנחנו מבינים שמזג האוויר הופך להיות קיצוני יותר ויותר, וזה לא סתם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו בעיצומו של משבר אקלים חמור שאת ההשפעות שלו מרגישים ברחבי העולם וגם אצלנו בישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמות המשקעים עולה, אנחנו חווים יותר ויותר אירועים קצרים אבל משמעותיים מבחינת כמות הגשם שיורדת, רוחות חזקות, מה שצפוי לנו זאת עלייה של מפלס מי הים, התארכות של תקופת הקיץ וצמצום של תקופת הגשמים לתקופה יותר קצרה ודרמטית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ועדת הפנים והגנת הסביבה שמצד אחד מפקחת על השלטון המקומי והרשויות המקומיות ומהצד השני על מערך הכבאות וההצלה, ועל משטרת ישראל, אני חושבת שזה בדיוק המקום בו צריך לבחון האם הופקו לקחים משנים קודמות, האם אנחנו נערכים לחורף הבא, איך אנחנו עושים את זה וזה מה אני מבקשת לעשות בדיון היום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני גם מזכירה שוועדת הפנים קיימה ב-24 בנובמבר 2015, בדיוק לפני חמש שנים - כאשר חבר הכנסת דודי אמסלם עמד בראש הוועדה הזאת - בנושא הזה ואנחנו ננסה אולי לראות מה קרה מאז ומה התקדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מברכת אותך רב טפסר דדי שמחי שהגעת לכאן היום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת ההופעה הראשונה שלך, לא בוועדה אלא בוועדה שאני עומדת בראשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לי כבוד גדול ללוחמי האש ובכלל למערך הכבאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': .

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהתפקיד שלכם מציל חיים, יש לכם אחריות כבדה וזה אתגר גדול מאוד וכמו שאנחנו יודעים האתגר הזה רק הולך והופך להיות מורכב יותר ויותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לי לפחות, בהיבט המקצועי שלי, לשריפה בכרמל הייתה משמעות מאוד גדולה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא יודעת אם אתה יודע אבל השריפה בכרמל הייתה אחד האירועים שדי גרמו לי להרגיש שאני לא יכולה יותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה היה אירוע כל כך דרמטי וכל כך קשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לי משהו אישי כלפי מה שקרה שם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כולנו זוכרים את האירוע הזה ומייחסים לכם חשיבות מאוד מאוד גדולה ולעבודה שלכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה שהכנתם מצגת נרחבת לכבוד הישיבה היום ואני מעבירה לך את רשות הדיבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

דדי שמחי: תודה רבה.

דדי שמחי: אנחנו מאוד שמחים להיות כאן.

דדי שמחי: אכן, מבחינתנו זו הוועדה הראשונה בראשותך.

דדי שמחי: אנחנו נסקור כאן עכשיו את מוכנות באות והצלה לחורף.

דדי שמחי: ברשותך, מכיוון שזו הפעם הראשונה שאנחנו מציגים את הכבאות וההצלה בפניך, ניתן סקירה קצת יותר על הכבאות.

דדי שמחי: השנה אנחנו מציינים עשור לאסון הכרמל, לשריפה שהייתה בכרמל ב-2010.

דדי שמחי: נספו שם 44 אנשים, מתוכם שלושה לוחמי אש – דני חייט, אלעד ריבין, אורי סמנדייב ועוד עשרות צוערים וכבאים.

דדי שמחי: השנה אנחנו נציין 10 שנים ובעצם אנחנו נציג כאן חלק מהלקחים שהפקנו, עשינו ושיפרנו בכבאות.

דדי שמחי: עברנו ממבנה איגודי ערים למבנה ארצי.

דדי שמחי: נראה לך סרטון קצר על הכבאות.

דדי שמחי: (הקרנת סרטון).

דדי שמחי: כמו שאמרתי, אנחנו מציינים עשור לאסון הכרמל.

דדי שמחי: החזון של הכבאות הוא להיות ארגון לאומי, מבצעי, איכותי ומתקדם.

דדי שמחי: זה הייעוד שלנו.

דדי שמחי: אנחנו אחראים על דליקות, חומרים מסוכנים, טיפול בשיטפונות, בהצפות, בשריפות ענק.

דדי שמחי: אנחנו הגוף היחידי במדינה שאחראי על הדברים האלה ובהמשך אני גם אסביר.

דדי שמחי: זה החזון שלנו.

דדי שמחי: קודם כל, להתחיל לייצר במדינת ישראל תרבות של בטיחות באש ותרבות של סביבה בטוחה כי זה בסוף מציל הכי הרבה חיים, וכל זה כדי למנוע ולצמצם פגיעה בנפש וברכוש במדינת ישראל.

דדי שמחי: אלה התפקידים שלנו בחוק, גם למנוע דליקות, לכבות אותן, לפעול לחילוץ והצלת לכודים, חומרים מסוכנים וכל תפקיד שהריבון יטיל עלינו.

דדי שמחי: את רואה כאן את הפריסה שלנו.

דדי שמחי: יש לנו פלוס-מינוס כ-24 תחנות בכל הארץ, מתוכן כ-30 תחנות גדולות והשאר נקודות הזנקה בישובים פריפריאליים ואנחנו בעצם פרוסים בכל הארץ וממשיכים להתפתח בהתאם להתפתחות הדמוגרפית בישראל.

דדי שמחי: זאת עוצמת המערך.

דדי שמחי: אנחנו רכשנו רכבים חדשים עם עבירות גבוהה מאוד בנושא של הצפות ושיטפונות.

דדי שמחי: יש לנו את יחידת להבה, זו היחידה המטכ"לית או היחידה הארצית של כבאות והצלה לישראל, שאלה לוחמים מיומנים בצלילה, בטיפוס, בגלישה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הם פרוסים בכל הארץ?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בכל התחנות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': :

דדי שמחי: יש לנו יחידה אחת ארצית כזאת.

דדי שמחי: יש לנו 20 יחידות יל"מ, יחידה לחילוצים מיוחדים, שפרוסות בכל התחנות.

דדי שמחי: כלומר, יש מדרג, יש את הכבאים, לוחמי האש, מעליהם יש 20 יחידות שהן יותר משודרגות ויש את היחידה הארצית שזו יחידת להבה.

דדי שמחי: יש את המך האווירי שכולל גם את מטוסי הכיבוי וגם את מסוקי המשטרה אתם אנחנו עובדים ביחד בנושאים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה מטוסים יש היום בטייסת כיבוי?

דדי שמחי: יש 14 מטוסים שפרוסים בשני מנחתים.

דדי שמחי: אתם אנחנו משתמשים בעיקר בקיץ, בעונת השריפות, ויש עוד שישה מסוקים למשטרת ישראל, שני מסוקים גדולים וארבעה מסוקים יותר קטנים, אתם אנחנו משתמשים גם לטובת פיקוד ושליטה וגם לטובת כיבוי.

דדי שמחי: ראית בסרטון את הכלי הזה, לכבות עם ספוטים.

דדי שמחי: אנחנו גם עובדים עם צופי אש, כ-1,500 צופי אש, ועוד כמעט 2,200 מתנדבים שפרוסים בכל הארץ.

דדי שמחי: יש לנו כמעט 90 יחידות כיבוי של מתנדבים עצמאיות.

דדי שמחי: כלומר, ישוב.

דדי שמחי: לדוגמה, כפר עזה, יש שם 15 חבר'ה עם כבאית, עם ציוד ועם אימונים והם יוצאים לכבות שריפות.

דדי שמחי: דרך אגב, כאן אני פותח סוגריים, בכל העולם, חלק גדול ממערך הכיבוי מתבסס על מתנדבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, ביום פקודה הם פשוט מגיעים.

דדי שמחי: כל הזמן.

דדי שמחי: בשעת פקודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסרטון הייתה איזושהי קריית כבאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה זה?

דדי שמחי: בראשון לציון.

דדי שמחי: אני מזמין אותך לבקר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אשמח.

דדי שמחי: תיפול לך הלסת.

דדי שמחי: יש שם מתקני אימונים מהמתקדמים בעולם.

דדי שמחי: אנחנו במקום אחר לחלוטין.

דדי שמחי: זאת הזדמנות להזמין את כל הוועדה.

דדי שמחי: אנחנו מכניסים טכנולוגיות.

דדי שמחי: אני מתמקד רק לכיוון החורף.

דדי שמחי: דיברנו על ה-טטרות.

דדי שמחי: רכשנו רכב שאת רואה אותו, זה רכב אמפיבי, כמו טרקטורון שיודע לשוט.

דדי שמחי: יש לנו גם סירות.

דדי שמחי: את רואה כאן את סירות הגומי.

דדי שמחי: הסירות האלה פרוסות בכל הארץ, מאילת ועד נהריה, ואיתן אנחנו עושים את כל החילוצים.

דדי שמחי: יש לנו טרקטורונים, יש לנו פלגת צלילה מיוחדת, צלילה במים ערוכים.

דדי שמחי: אלה החבר'ה של להבה.

דדי שמחי: אנחנו משתמשים גם ברחפנים וגם באופנועים, גם לקיץ וגם לחורף.

דדי שמחי: ציינת בפתיח את נושא שינוי האקלים.

דדי שמחי: גם בוועדת דבוס ב-2019 הם ציינו ששינוי האקלים הוא אחת משלוש הסכנות הגדולות לעולם כאשר מדברים, בדיוק כמו אמרת, על שינוי אקלים קיצוני.

דדי שמחי: כלומר, שריפות ענק בקיץ – וראינו מה קרה בקליפורניה, בספרד, בפורטוגל וגם אצלנו במבוא מודיעין – ושיטפונות והצפות בחורף שנובע מאיזה פרץ של גשם ועם כל תהליכי העיור – ונדבר על זה בהמשך – מייצר לנו שיטפונות והצפות.

דדי שמחי: רק לסבר את האוזן, מעבודה שעשינו והמצאנו גם לאוצר, הנזק הישיר משריפות במדינת ישראל הוא שבעה מיליארד שקלים בשנה.

דדי שמחי: דרך אגב, בארצות הברית הסכום הוא 328 מיליארד דולר.

דדי שמחי: יש לנו כ-60,000 שריפות בשנה, שריפות של בתים והנזק הממוצע הוא 60,000 שקלים, תעשי את המכפלות ותראי גם את השטחים שנשרפים.

דדי שמחי: זה פחות או יותר האירוע.

דדי שמחי: אלה אתגרי הכבאות בחורף.

דדי שמחי: כל מה שקשור להצפות אורבניות, בעיקר בערים.

דדי שמחי: נדבר על זה בהמשך.

דדי שמחי: שיטפונות בנחלים, הצפות של התווך התת-קרקעי כאשר עם ההתפתחות של תווך המנהרות, חניונים, מפלסים, מרתפים שיש לנו עם זה האירועים.

דדי שמחי: יש לנו גם כמובן את כל נושא הפסקות החשמל ומעליות ובסוף שריפות בתים שנובעות מהחימום.

דדי שמחי: אנחנו מנסים כבר יותר משלוש שנים להסביר לבטל את תנורי הספיראלה.

דדי שמחי: מ-2012 עד השנה, או מ-2014, לא זוכר בדיוק, נספו כתוצאה מתנורי ספיראלה יותר מעשרה אנשים, שזה אירוע הזוי ואנחנו מנסים יחד עם משרד הכלכלה לטפל באירוע הזה.

דדי שמחי: כדי להיערך לדברים האלה, בדרך כלל רוב המקומות הם מקומות שמועדים להצפה.

דדי שמחי: זה לא שפתאום מתפתח מקום אחר.

דדי שמחי: את רואה כאן את המפה שמופיעה אצלנו במערכת פיקוד ושליטה.

דדי שמחי: יש לנו מקומות מועדים לשיטפונות ולכן יש מפה ארצית.

דדי שמחי: אם אני נכנס - במקרה שמנו כאן את אשקלון ואת חיפה – אנחנו יודעים איזה אזורים מועדים להצפות.

דדי שמחי: אנחנו עובדים ביחד עם הרשויות המקומיות - כאן אני חייב לציין את שיתוף הפעולה עם ראשי הרשויות – כדי מראש לנסות לטפל במקומות.

דדי שמחי: לדוגמה, בחיפה אנחנו לוקחים את המנהרה באזור התעשייה שלפני ארבע שנים טבע שם למוות אזרח, והיום העירייה שמה שם מחסום ובשיטפונות היא חוסמת את הכניסה.

דדי שמחי: אני יכול לומר לך לגבי אשקלון שם המציאו פטנט יפה מאוד.

דדי שמחי: קודם כל, לפני ההצפות האחרונות לפני שבועיים, דיברתי עם ראש העיר והם שלחו סיורים לוודא שהניקוזים נקיים והם מצאו איזה פטנט נחמד של מעין מחסומי מים שמונעים הצפות.

דדי שמחי: אנחנו בקשר ישיר איתם כל הזמן על מנת לצמצם את השיטפונות.

דדי שמחי: ההיערכות המקדימה היא תיאום מול השירות המטאורולוגי.

דדי שמחי: אנחנו מקבלים התרעות מסודרות מהשירות המטאורולוגי, מעבירים את ההתרעות הללו לכל הגורמים הרלוונטיים מהרשויות המקומיות, דרך גורמי ביטחון, צבא, משטרה וכדומה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ההתרעות שאתם מקבלים הן מספיקות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת שגם לשירות המטאורולוגי יש בעיה עם ציוד.

דדי שמחי: עם המכ"ם של הגשם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

דדי שמחי: אותנו לימדו בצבא שסופה של כל התרעה להתממש.

דדי שמחי: בדרך כלל ייאמר לזכות השירות המטאורולוגי שהוא פוגע.

דדי שמחי: אנחנו מתייחסים ברצינות לכל ההתרעות שלו ואנחנו נערכים.

דדי שמחי: זה גם התפקיד שלנו.

דדי שמחי: אנחנו מבצעים מסדרים והכנות וביקורות לחורף גם בתוך המערכת עצמה שלנו וגם בתוך המקומות.

דדי שמחי: מפקדי התחנות בודקים את האזורים המועדים ובודקים שהכול תקין.

דדי שמחי: אנחנו יוצאים בהסברה לאוכלוסייה לקראת מופעי גשם – לא לחצות נחלים, להקפיד על כך שכל הדברים קשורים, שיטפונות וכדומה.

דדי שמחי: תיאום מול גופי החירום וכמו שאמרתי, תיאום מול הרשויות המקומיות, רשות הניקוז, רשות המים וכל הרשויות האחרות.

דדי שמחי: מה אנחנו עושים בזמן אמת.

דדי שמחי: קודם כל, פיקוד ושליטה על כל האירועים.

דדי שמחי: אנחנו מפעילים אמצעים ייעודיים שאת חלקם הראיתי לך, מסירות, דרך ה-ארגו, דרך מאות לוחמי אש, דרך מתנדבים, מוציאים הנחיות לאוכלוסייה.

דדי שמחי: אנחנו גם לומדים תוך כדי האירועים ומפיקים לקחים.

דדי שמחי: לדוגמה, אנחנו מבינים היום שכאשר יש מזג אוויר חריג בנהריה – ואני כל הזמן בקשר עם ראש העיר – החניון והקניון שם הוא בעייתי.

דדי שמחי: לפעמים אנחנו צריכים לסגור את החניונים כי חניונים תת-קרקעיים מוצפים וזה מה שאנחנו עושים כל הזמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין התקדמות שם בנושא של אותם אגני ניקוז שדיברו עליהם?

דדי שמחי: יש התקדמות.

דדי שמחי: אנחנו מאמינים שהשנה הגעתון לא יעלה.

דדי שמחי: הם עשו כמה מאגרים לפני באזור יחיעם וכולי תקווה שזה יצליח.

סעיד אלחרומי: בקשר לקלנסואה.

סעיד אלחרומי: אנחנו שומעים כל שנה את נושא ההצפה שם.

סעיד אלחרומי: יש לכם רשימה של המקומות הכי מועדים להצפות?

דדי שמחי: כן.

דדי שמחי: יש לנו גם בקלנסואה ובכל הרשויות.

דדי שמחי: יצא לי לפגוש את כל ראשי הרשויות.

דדי שמחי: אנחנו מכירים אגני ניקוז שהמים זורמים לשם.

דדי שמחי: גם הם מכירים את זה.

דדי שמחי: כמובן שלפתור את כל הנושא הזה, צריך פתרון כולל משיפור ניקוזים, לייצר הטיות של כל מיני זרימות מים וכולל כוח מבצעי שיש שם יחד עם הרשויות המקומיות.

דדי שמחי: אנחנו משתפרים.

דדי שמחי: כשאני אומר אנחנו, בראייה שלי כנציב כבאות, המדינה משתפרת.

דדי שמחי: יש עוד הרבה דברים לעשות אבל הכיוון הוא נכון.

דדי שמחי: אנחנו עובדים כאן בשותפות עם כל הגורמים שאת רואה כאן, מחברת חשמל, רשויות מקומיות, רשות הניקוז, משטרת ישראל, קרן קיימת לישראל.

דדי שמחי: השר לביטחון פנים והמשרד לביטחון פנים באמת מוביל את כל התכלול הזה ואנחנו מתקדמים יפה מאוד.

דדי שמחי: אנחנו יכולים לראות שאנחנו לומדים מכל אירוע חילוץ והצלה שהיו לנו.

דדי שמחי: בחורף האחרון, ב-2020, היה לנו אירוע טרגי ועצוב, האירוע במעלית, וכתוצאה מכך – במהלך שאנחנו מקדמים אותו כבר כמה שנים – אנחנו משדרגים את מערכת ה-קול סנטר שלנו מול האזרחים.

דדי שמחי: לשמחתי רכשנו את מערכת השליטה והבקרה של מגן דוד אדום.

דדי שמחי: יש להם מערכת מדהימה.

דדי שמחי: אנחנו כבר אחרי הכול, רכשנו אותה ועכשיו אנחנו מתקינים אותה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היא עוד לא מתפקדת.

דדי שמחי: להחליף מערכת שליטה ובקרה, זה אירוע שלוקח חודשים.

דדי שמחי: אנחנו מחליפים את זה.

דדי שמחי: שדרגנו את המוקדים שלנו, עברנו מ-20 מוקדים.

דדי שמחי: בעבר, בכל תחנה היה מוקד.

דדי שמחי: היום עברנו לשבעה מוקדים מחוזיים משודרגים בהיבט הטכנולוגי ועכשיו אנחנו נשדרג אותם הרבה יותר עם המערכת החדשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה הצפי?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מתי תתחיל לעבוד המערכת החדשה הזאת?

דדי שמחי: לדעתי אי שם באזור יוני 2021.

דדי שמחי: כבאות והצלה לישראל מטפלת ב-100,000 אירועים בשנה, מתוכם אפשר לראות שכמעט 65 אחוזים מהם אלה אירועי שריפה והשאר הם אירועי חילוץ ואירועי חומרים מסוכנים.

דדי שמחי: לוחמי האש עושים עבודה, באמת עבודת קודש.

דדי שמחי: קופצים תוך דקה לכל אירוע ומגיעים ומצילים עשרות אנשים.

דדי שמחי: אנחנו מטפלים בנושא הסברה והדרכה לבטיחות באש ובטיחות כללית.

דדי שמחי: לדוגמה, את יכולה לראות כאן הנחיות לאוכלוסייה בזמן חירום, גם בשיטפונות, גם בגשם, ואנחנו מכוונים אותם גם לגיל השלישי.

דדי שמחי: לצערי השנה נספו ארבעה קשישים שהיו מחוברים למחוללי חמצן והם גם עישנו במיטה.

דדי שמחי: סיגריה וחמצן ליד האף, אלה דברים קטלניים.

דדי שמחי: אנחנו מסבירים גם במגזר הערבי.

דדי שמחי: אני רוצה לציין כאן את שיתוף הפעולה המדהים שיש לנו עם ראשי הרשויות בחברה הערבית.

דדי שמחי: יושב כאן גם כאיד, היועץ שלי לענייני החברה הערבית.

דדי שמחי: גייסנו השנה, ב-2020, יותר מ-60 לוחמי אש מהחברה הערבית.

דדי שמחי: הקמנו יחידות מתנדבים ומתנדבות שם ואפילו יצא לי להיפגש עם יושב ראש ארגון האימאמים וקבענו ששתי דרשות בשנה במסגדים יעסקו בנושא בטיחות באש, אחת בקיץ ואחת בחורף.

דדי שמחי: אנחנו עכשיו משיקים מסע הסברה לאומי לגלאי עשן.

דדי שמחי: אנחנו חושבים שצריך גלאי עשן בכל בית ואנחנו מקדמים את הדבר הזה.

דדי שמחי: השנה גם השקנו אפליקציה לאזרח, אפליקציה בסלולרי, ואני מזמין אותך גברתי להוריד אותה.

דדי שמחי: יש כאן גם הנחיות לאזרחים מה לעשות במקרה חירום ואיך להתכונן גם לקיץ וגם לחורף.

דדי שמחי: אנחנו באמת מאמינים שהשינוי צריך לבוא משיתוף פעולה עם האזרחים.

דדי שמחי: זה הקמפיין שדיברתי עליו.

דדי שמחי: את רואה פרויקט בשיתוף השלטון המקומי, להתקין גלאי עשן.

דדי שמחי: אני אגזול עוד דקה מזמן הוועדה.

דדי שמחי: גלאי עשן מציל חיים.

דדי שמחי: לפני ארבעה חודשים היה לנו אירוע שריפה בישוב באזור המרכז שהמשפחה ישבה בקומה הראשונה בדירת שתי קומות ולמעלה הסבא נשרף למוות ואף אחד לא ידע.

דדי שמחי: אני מזכיר לכם שהעשן הוא זה שהורג יותר מאשר האש.

דדי שמחי: יש כאן פרויקט שאנחנו עושים עם ראשי הרשויות.

דדי שמחי: לדוגמה, ראש עיריית כרמיאל, הרשות קונה את גלאי העשן ולוחמי האש מתקינים אותם בבתים של הקשישים.

דדי שמחי: עשינו את זה בעשרות ישובים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גלאי העשן מחוברים לחשמל?

דדי שמחי: לא.

דדי שמחי: אלה גלאי עשן עצמאיים.

דדי שמחי: הגלאי הזה עולה במקרה הטוב 40 שקלים.

דדי שמחי: מה שקורה בשריפה, אם לדוגמה עכשיו השולחן הזה יעלה באש, תהיה אש קטנה בצד שהיא מייצרת הרבה עשן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כבר היה לנו כאן ניסיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה היה ממש מעל הראש שלי.

דדי שמחי: ככל שהאש פחות מושלמת ופחות גדולה, היא מייצרת יותר עשן והעשן עולה לתקרה, פוגע בתקרה ואז יורד למטה.

דדי שמחי: גלאי העשן הזה מצפצף ואפשר לצאת מהבית.

דדי שמחי: זה פרויקט מדהים עם הרשויות המקומיות.

דדי שמחי: (הקרנת סרטון).

דדי שמחי: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברי הכנסת, רוצים לומר משהו לפני שאנחנו עוברים לאורחים שלנו?

אוסאמה סעדי: בוקר טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה בבידוד ואתה ב-זום.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב לכולם, לכבוד הנציב, לחבריי סעיד וסונדוס.

אוסאמה סעדי: זה באמת נושא חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: מדובר בהצלת חיים תרתי משמע.

אוסאמה סעדי: אני הייתי בכנסת ה-20 כאשר הקמנו ועדת משנה לנושא כבאות והצלה בראשה עמדה חברתנו נאוה בוקר שאיבדה את בעלה בשריפת הכרמל.

אוסאמה סעדי: אני איבדתי שכן שלי בערבה שנהרג באותה שריפה בכרמל.

אוסאמה סעדי: אני מסתובב עם הנציבות ועם היועץ לחברה הערבית, מר כאיד שאני מבין שנמצא בוועדה, ואנחנו עשינו סיורים בהרבה ישובים ערביים ומקדמים את הנושא הזה של כבאות והצלה.

אוסאמה סעדי: היינו בכפר כנא, שם מתוכננת תחנה אזורית, בערבה, הישוב שלי, בו מתוכננת תחנה אזורית שתשרת 100,000 תושבים בערבה, סכנין, דיר חנא וכל הישובים מסביב.

אוסאמה סעדי: היינו גם בנגב ואני יודע שיש תחנה בכפר חורה, ברהט ובעוד ישובים, אבו סנן, דבוריה.

אוסאמה סעדי: היינו גם באכסל.

אוסאמה סעדי: מהסקירה של כבוד הנציב מדובר ב-124 תחנות ואני חושב שהחלק של החברה הערבית לא כמו אנחנו היינו מצפים שיהיה ואני חושב שגם לא כמו שכבוד הנציב מצפה.

אוסאמה סעדי: אנחנו עובדים על זה אבל הייתי מבקש לנצל את ההזדמנות הזאת שהוא בוועדה וקיום הדיון החשוב הזה.

אוסאמה סעדי: יש כמה ישובים ויש כמה ערים גדולות בישובים הערבים.

אוסאמה סעדי: היינו למשל במג'דל כרום ונכון שזה ליד כרמיאל אבל בגלל הפקקים שם היה מקרה של שרפת רכב שכמעט עלה בחיים עד שהכבאית הגיעה מכרמיאל.

אוסאמה סעדי: למרות שהמרחק הוא שניים-שלושה קילומטרים, לפעמים לוקח להגיע 50-40 דקות ואז יכול להיגרם נזק גם לרכוש אבל בוודאי גם נזק לחיים.

אוסאמה סעדי: אני מלא הערכה וכבוד לכל הלוחמים שמסכנים את חייהם.

אוסאמה סעדי: ראינו את זה בשריפה האחרונה שהייתה בנוף הגליל, באכסל ובעין מאהל וגם ביישובי המשולש.

אוסאמה סעדי: כל הכבוד לכם.

אוסאמה סעדי: חשוב גם העניין הזה של מתנדבים ומתנדבות בחברה הערבית וקליטת ערבים לשירות ההצלה והכבאות.

אוסאמה סעדי: אני שוב מבקש שכבוד הנציב ייתן דגש ותשומת לב ושנפתח עוד תחנות משנה ועוד כבאיות לישובים הערביים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת סונדוס סאלח.

סונדוס סאלח: תודה רבה כבוד היושבת ראש.

סונדוס סאלח: בהחלט זה דיון מאוד מאוד חשוב במיוחד לקראת החורף אחרי שיש לנו ניסיון קשה.

סונדוס סאלח: בתקופה האחרונה אנחנו באים לוועדות למתוח ביקורת ולדבר מהאופוזיציה אבל אני כאן היום גם להודות לכוחות הכבאות וההצלה על העבודה היעילה והמקצועית שאנחנו מאוד מעריכים ומעריכות אותה, במיוחד בחברה הערבית.

סונדוס סאלח: זה ארגון שאנחנו לא פוגשים בו אפליה ואין גזענות.

סונדוס סאלח: יש טיפול מקצועי, ענייני.

סונדוס סאלח: יש תופעה שהיא מאוד מדאיגה וכולנו נהיה קורבנות לאותה תופעה מדאיגה אם לא נשתף פעולה הלוואי וכל הארגונים היו עובדים כמו שעובדים בכוחות הכבאות וההצלה.

סונדוס סאלח: עוד נקודה מאוד חשובה.

סונדוס סאלח: ההסברה בחברה הערבית היא מאוד חשובה.

סונדוס סאלח: בתקופה האחרונה יש עלייה בהסברה גם ברדיו וגם באינטרנט.

סונדוס סאלח: אני ממליצה להגביר יותר ויותר את המודעות.

סונדוס סאלח: לא לחכות לשריפה שצריך יהיה לכבות אותה אלא יש צורך להקדים תרופה למכה.

סונדוס סאלח: להגביר את המודעות כמה זה מסוכן לשרוף זבל או ערימת קרטונים ליד החנויות במיוחד בישובים הערביים.

סונדוס סאלח: יש צורך להעלות את המודעות עוד לפני שיקרו אסונות או שריפות או בעיות.

סונדוס סאלח: לפני כמה ימים מלאו שש שנים למותו של סאמר עסלי שאיבד את חייו בדליפת אמוניה בעמק חפר.

סונדוס סאלח: הוא היה מפקד בחדרה.

סונדוס סאלח: אני מודה למשפחה שלו שמקפידה כל שנה להחיות את זכרו ולהגביר את המודעות דרך דפי הפייסבוק וגם בישוב עצמו.

סונדוס סאלח: אנחנו רואים שיש יותר ויותר מתנדבים ומתנדבות שבאים בגלל העשייה המקודשת שאתם עושים.

סונדוס סאלח: אני מזמינה אתכם לדאוג שגם בנגב יהיו חומרי הסברה שהם לא רק באינטרנט כי שם יש בעיות באינטרנט ובחשמל, כך שאנשים לא יכולים לקרוא את הדברים האלה שם.

סונדוס סאלח: יש צורך לחלק שם את החומר ביד, להדביק על לוחות המודעות כך שאנשים יראו אותו ושהוא יהיה מתורגם לערבית.

סונדוס סאלח: תודה רבה לכם.

סונדוס סאלח: מאוד מעריכות ומעריכים את העבודה שלכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנס סעיד אלחרומי.

סעיד אלחרומי: תודה גבירתי היושבת ראש.

סעיד אלחרומי: כבוד נציב כבאות והצלה, גם כאיד שעושה פעילות ענפה במגזר הערבי.

סעיד אלחרומי: התפקיד שלכם הוא תפקיד של הצלת חיים.

סעיד אלחרומי: גופי הצלה, ראשית, כל הזמן אומרים להם תודה על העשייה ועל הפעילות וכמובן שתפקידנו כאן לבדוק היכן יש חוסר, היכן אפשר לתקן, היכן אפשר לעזור לכם גם בגיוס תקציב ובמלחמה לפתוח עוד תחנות של כיבוי והצלה.

סעיד אלחרומי: אני יודע שבנגב, בחורה כבר נפתחה תחנה של כיבוי אש.

סעיד אלחרומי: בכסייפה יש צוות מתנדבים.

סעיד אלחרומי: אני מקווה שבשגב שלום, בכניסה לישוב, נקים גם שם תחנה.

סעיד אלחרומי: ברהט כמובן יש מזמן.

סעיד אלחרומי: בואו נדבר על נושא ההצפות.

סעיד אלחרומי: הזכרתי את קלנסואה.

סעיד אלחרומי: אני לא אוהב את זה שכל פעם אנחנו נתקלים בסיפור של קלנסואה.

סעיד אלחרומי: אני יודע שסאת לא אשמתכם, אני יודע שזאת לא אשמת כיבוי והצלה, אבל גברתי היושבת ראש, הסיפור של הישוב הזה, ישוב במרכז הארץ, שהאזרחים שם כל שנה – וזה חוזר על עצמו – ולכן שאלתי אם יש מיקוד של מספר ישובים וכולנו נתמקד לכיוון מציאת פתרון שם.

סעיד אלחרומי: אני יודע שהפתרון הוא לא אצלכם אבל הפתרון הוא במשרד הפנים, הפתרון הוא בתקציבי פיתוח, הפתרון הוא בתוכנית המתאר.

סעיד אלחרומי: הטופוגרפיה של הישוב הזה ושל הישובים האחרים, את זה צריך לקחת לתשומת לב וועדת הפנים היא המקום לדון בנושאים האלה.

סעיד אלחרומי: כאמור, זה לאו דווקא אשמת החברים כאן.

סעיד אלחרומי: נושא שני הוא הכפרים הלא מוכרים בנגב.

סעיד אלחרומי: הכפרים הלא מוכרים, ברור, יש תחנות נניח בכסייפה או ברהט אבל הישובים שמסביב, שהיום לפי הרישומים של משרד הפנים, מתגוררים בהם לפחות 85,000 תושבים.

סעיד אלחרומי: כאיד, אנחנו צריכים לתת תשומת לב ואני אשמח שנעשה סיור שטח בכפרים האלה, נגייס צוותי חירום מקומיים, אנשים מהמקום שיהיו לעזר לצוותי כבאות והצלה, שאפשר דרכם להגיע מהר יותר במקרה חירום, וגם לנצל את הצוותים האלה.

סעיד אלחרומי: למשל, ואדי אל נעם, ישוב עם 15,000 תושבים והוא לא מוכר.

סעיד אלחרומי: ישוב עם 15,000 תושבים על שטח רחב, חייב להיות צוות חירום כמו שעושים בשאר הרשויות, צוות שאפשר לעבוד אתו.

סעיד אלחרומי: אני חושב שכאן אפשר לעשות התקדמות מאוד רצינית.

סעיד אלחרומי: שוב, תודה על עבודה טובה.

סעיד אלחרומי: אתם מצילי חיים, רבותיי.

סעיד אלחרומי: תודה לכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הזמן שלנו מוגבל היום ואני רוצה שננסה להרחיב את הדיון כאן באשר למוכנות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנושא של ההצפות הוא כרגע הנושא שהכי אמור להטריד אותנו, מעבר כמובן למה שהזכרת, את אותן שריפות ביתיות שקורות בגלל תנורי ספיראלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעיניי צריך לעשות איזשהו מאמץ הסברתי מאוד מאוד אקטיבי בתקופה הקרובה, במיוחד לאור העובדה שכולנו הרבה יותר בבתים בתקופה הזאת וגם מאחר שהמצב הכלכלי של הרבה מאוד אנשים הוא מאוד קשה ויכול להיות שזה יגרור אנשים להשתמש באמצעי חימום הרבה יותר פרימיטיביים או פשוטים באיזשהו ניסיון לחסוך בחשמל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפעמים לא מבינים שתנור הספיראלה, יש לו צריכת חשמל יותר גדולה מאשר מזגן וחושבים שבגלל שהוא קטן, הוא צורך פחות חשמל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש כאן מקום לשינוי תודעתי צריך לעשות בקרב האוכלוסייה ויפה שעה אחת קודם, לפני שאנחנו מגיעים לחורף הקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה שננתב את הדיון הזה יותר למוכנות של רשויות מקומיות בנושא של ההצפות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה, אדוני, דאהר כאיד.

דאהר כאיד: בוקר טוב כבוד יושבת הראש.

דאהר כאיד: אנחנו מכירים עוד מהעיתונות בעבר.

דאהר כאיד: נציב כבאות והצלה, ברשותך.

דאהר כאיד: חברי כנסת, ידידיי וכולם.

דאהר כאיד: אני חייב לציין משפט אחד חשוב מאוד שהוא מתייחס למגזר בשלוש וחצי השנים מאז אני עובד יחד עם נציב כבאות והצלה.

דאהר כאיד: היה במגזר מהפך אדיר מבחינת עשייה וחיזוק מערך הכבאות.

דאהר כאיד: פשוט דבר שלא היה קודם לכן.

סונדוס סאלח: בחברה הערבית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

סונדוס סאלח: תגיד חברה ערבית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מאוד משתדלים כאן להקפיד ואנחנו לא אומרים מגזר אלא אומרים חברה ערבית.

דאהר כאיד: החברה הערבית.

דאהר כאיד: אני טעיתי כאן.

דאהר כאיד: בסדר גמור.

דאהר כאיד: אני מתנצל.

דאהר כאיד: לכן כל ההחלטות שהתקבלו על ידי הנציב וכל המהלך שהתחיל לעבוד בצורה אחרת, זה מסיבה אחת.

דאהר כאיד: משנת 2014 עד 2017 הנתונים הראו דבר אחד.

דאהר כאיד: אחוז הנספים כתוצאה מהשריפות בבתים, זה היה האחוז הכי גבוה במגזר, בעיקר אצלכם בדרום, חבר הכנסת סעיד.

דאהר כאיד: לכן התשתית השתנתה, העבודה השתנתה והנציב החליט על כמה מהלכים שבאמת התחלנו לעשות אותם.

דאהר כאיד: זה מבחינת בניית תחנות, מבחינת הקמת תחנות מתנדבים ומתנדבות.

דאהר כאיד: את שאלת בעצמך ואמרת היכן זה עומד.

דאהר כאיד: היום אנחנו יושבים על כמעט 15 יחידות של מתנדבים במגזר, בתוכן יש מתנדבות באום אל פאחם, 35 מתנדבות, שעושות עבודה יפה מאוד של הסברה.

דאהר כאיד: בערבה לא מזמן הכשנו וגם בבוקעתא ובאבו סנאן.

דאהר כאיד: חלק מהיחידות של המתנדבים כבר קיבלו רכב לנקודת הזנקה, לתגובה מהירה.

דאהר כאיד: יש לנו את דבוריה, יש לנו את בסמי, יש לנו את כסייפה ועוד מעט אנחנו מעבירים לראשונה גם לרג'ר ליד הגבול.

דאהר כאיד: כל זה עשה את העבודה אבל החשוב ביותר היה הגיוס.

דאהר כאיד: הנציב ראה שהגיוס של המגזר הוא חשוב והוא עבד יפה מאוד והצליח להביא שני מכרזים ייעודיים, האחד למגזר והצלחנו לגייס 47 במכה אחת והיה לנו טקס מכובד מאוד, הם התגייסו ועברו לשרת בתחנות, ומכרז מיוחד ייעודי לבדואים עם 10-9 בדואים בדרום וכיום יש לנו עוד חמישה בדרך.

דאהר כאיד: זה כדי לדעת דבר אחד: הבן של הכפר מכיר את האזור.

דאהר כאיד: במקום שנביא מישהו מרהט שיעבוד באום אל פאחם, תושב אום אל פאחם, לוחם האש, יודע לעשות את העבודה.

דאהר כאיד: כל זה הביא לדבר חשוב מאוד ונתון חשוב.

דאהר כאיד: בשנת 2018, 2019 ו-2020 אחוז הנספים במגזר ירד כמעט ב-80 אחוזים וזה ההישג החשוב שלנו.

דאהר כאיד: בקשר לכפרים הלא מוכרים.

דאהר כאיד: פגשתי פעם-פעמיים את ראש המועצה איברהים אל-אוושני.

דאהר כאיד: יש דיבור והנציב מעודכן בזה.

דאהר כאיד: הוא תומך בחלק מהמהלכים ואני מקווה שאנחנו נצליח גם לעבוד שם.

דאהר כאיד: תודה רבה לכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לפנות לחובב צברי, ראש המועצה קריית עקרון ומי שמרכז את ועדת הביטחון בשלטון המקומי.

חובב צברי: חודש טוב.

חובב צברי: תודה רבה כבוד היושבת ראש.

חובב צברי: אני חושב שלוחמי האש שלנו עושים באמת עבודה מדהימה.

חובב צברי: זו מהפכה בכל התחום.

חובב צברי: אבל צריך להתחיל לדבר קודם כל על תשתיות כי הם תמיד באים – דדי, עם הצוות שלו, עם לוחמי האש – אחרי שכבר קורה משהו.

חובב צברי: אני דווקא מציע גם לוועדה בראשותך להסתכל קצת וללמוד מהחברים שלנו האמריקאים.

חובב צברי: בסופו של דבר גם הוכחנו את זה בתקופת הקורונה, שהרשויות עושות את המיטב ואת המרב וצריך לתת להן את הכלים.

חובב צברי: כאן אני פונה לשלטון המרכזי בראשותך בעניין, לשחרר קצת יותר סמכויות לרשויות המקומיות שעושות את העבודה שלהן נאמנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תן לי דוגמאות היכן יש לך בעיה שאין לך את הסמכות ואתה לא יכול לעשות דברים כי זה נמצא בשלטון המרכזי ולא בשלטון המקומי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תן לי דוגמאות ספציפיות.

חובב צברי: לדוגמה, כל נושא רשות הניקוז.

חובב צברי: אם מדברים על תשתיות, הרי גם חברי הכנסת המכובדים שדיברו על רשויות מסוימות, זה בא ומופיע קודם כל בגלל נושא של תשתיות.

חובב צברי: ברגע שהתשתיות הן טובות, כמעט ולא תהיה עבודה לאף אחד אלא אם כן מדובר במקרה קיצון ואז במקרה קיצון אפשר בוודאי להביא את לוחמי האש.

חובב צברי: אני אומר יותר מזה.

חובב צברי: למדנו תוך כדי ששיטור עירוני כבר קיים, אמנם לא בכל הרשויות, אבל גם כאן צריך להיות מצב שיש פעם אחת ברמה המרכזית את לוחמי האש והם ייתנו מענה היכן שצריך, אבל גם ברשויות צריך לבנות כוח שיהיה מסוגל לתת מענה ראשוני עד שמגיעות היחידות המיוחדות והחברים המצוינים של לוחמי האש שבאים לכל מקום ומקום.

חובב צברי: בראש ובראשונה, כאן אני רוצה לשים את הדגש, אלה קודם כל תשתיות.

חובב צברי: כאן אפשר לעשות מיפוי מצוין, במיוחד היכן יש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה זה אפשר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא קיים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין מיפוי?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מדינת ישראל היא לא מדינה גדולה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מדינה קטנה והכול ידוע כבר שנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, אנחנו יודעים בדיוק איזה נחלים זורמים, לאן הם זורמים, איפה נקווים ואיפה לא נקווים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריכים גם לקחת בחשבון את העובדה שאנחנו בבינוי מואץ ואת העובדה שאין חלחול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל הדברים האלה צריכים להילקח בחשבון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה אומר לי שכל זה לא קיים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה אין מיפוי מסודר ויודעים בדיוק איפה הבעיה ואיפה צריך להשקיע?

חובב צברי: לדעתי יודעים.

חובב צברי: גם לוחמי האש יודעים וגם ברשויות יודעים.

חובב צברי: העניין הוא, כמו שאמר אחד מחברי הכנסת קודם לכן, באותם משאבים שצריך לתת לרשויות כדי שיפתחו את העניין עצמו.

חובב צברי: יש מקומות מודעים מראש ויודעים שהולכת להיות שם בעיה מסוימת.

סעיד אלחרומי: כל המדינה יודעת שבאשקלון כל שנה יש הצפות.

סעיד אלחרומי: מה הפתרון?

סעיד אלחרומי: מה אתם עושים כשלטון מקומי כדי לפתור את הסוגיה באשקלון?

סעיד אלחרומי: אני מדבר על הדרום.

סעיד אלחרומי: כולם יודעים שבאשקלון יהיו הצפות ואני אומר לך שהשנה יהיו עוד הצפות.

סעיד אלחרומי: מה עושים?

חובב צברי: אני מכיר אישית את ראש העיר אשקלון ואני יכול להגיד לך שעושים גם שיתופי פעולה עם המשטרה, עם כיבוי אש, עושים שולחנות עגולים, מכינים את הכול, פותחים את כל תעלות הניקוז עם עובדי הרשויות.

חובב צברי: חלק מהעניין היא גם רשות הניקוז שצריכה להיכנס ולתת להם יותר תקציבים.

חובב צברי: בסופו של דבר זה טיפול מונע שמתחילים אותו קודם.

חובב צברי: כאן השלטון המרכזי צריך להיכנס לזה.

חובב צברי: אנחנו בשלטון המקומי עושים את כל מה שאנחנו יכולים בנושא עצמו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני ממש מבקשת ממך להיות ספציפי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כשאתה אומר העברת סמכויות, אתה רוצה שלא תהיה רשות ניקוז לאומית?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תן לי דוגמאות היכן הפלונטר והיכן הבעיה.

חובב צברי: אני אומר יותר מזה.

חובב צברי: קודם כל, דיברתי פעם אחת על כך שלכל רשות יהיה את הכוח לתת מענה מקומי.

חובב צברי: כמו שיש שיטור עירוני, אותו הדבר בנושא של כבאות.

חובב צברי: דיברו על זה גם חברי הכנסת.

חובב צברי: רוצים תחנה בכל רשות ובלי שום קשר לרמה המרכזית.

חובב צברי: בנוסף, הסוגיה של מקומות מועדים מראש, אפשר בפירוש להיכנס עם רשות הניקוז, לתת יותר תקציבים ולפתוח את הנחלים כמו שצריך.

חובב צברי: אני אומר לך שיש היערכות מצוינת בכל הרשויות.

חובב צברי: הן מתכוננות עם עובדי הרשות לפתוח את הקולטנים ולנקות את תעלות הניקוז.

חובב צברי: בדרך כלל – זה יגידו גם החברים שלך החזאים – יש איזשהו שבר ענן ואז לכולנו קשה להתמודד עם הסוגיה עצמה.

חובב צברי: בראש ובראשונה צריך לטפל בתשתיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אסתפק בדברים האלה כי אני רוצה לפנות ליורם ישראל מרשות ניקוז גליל מערבי כי אני מבינה שהוא צריך לצאת.

יורם ישראלי: יושב ראש רשות ניקוז גליל מערבי.

יורם ישראלי: אני גם סגן ראש המועצה האזורית מטה אשר.

יורם ישראלי: בזמנו הייתי יושב ראש ועדת הביטחון של המועצות האזוריות וקצת קשור לנושאים.

יורם ישראלי: אני השתתפתי בזמנו בישיבה שקיים חבר הכנסת דודי אמסלם, ישיבה דומה לישיבה שמתקיימת היום.

יורם ישראלי: נכח בה אז שר הפנים שלא במפתיע הוא גם שר הפנים היום והדיון נפתח בשאלה: מתמוטט בניין רב קומות בנהריה, יש שיטפון בגעתון, מי אחראי על האירוע, המשטרה, כיבוי אש, פיקוד העורף, העירייה?

יורם ישראלי: כל הדיון היה על מי אחראי.

יורם ישראלי: בסוף הגיעו לראש הממשלה אבל אני לא יודע אם עד היום סוכם הדיון.

יורם ישראלי: הייתי במיאמי, התמוטט שם גשר, הכבאי הראשון שהגיע לאירוע היה מפקד האירוע והוא בצורה מסודרת העביר את זה לפטרול של המשטרה וכך התנהל האירוע.

יורם ישראלי: אני לא בטוח אם מחר – ואנחנו בדיוק שנה אחרי ה-8 בינואר – יש עוד פעם שיטפון בנהריה, אם סגרנו את כל הפינות מי אחראי על אירוע אסוני כזה שמתרחש בשטח.

יורם ישראלי: זה באופן כללי לגבי הדיון.

יורם ישראלי: לגבי השריפות.

יורם ישראלי: ברוב הישובים, דוגמה למועצה אזורית, יש לנו צוותי מתנדבים שמקבלים סיוע אדיר מהמחוז הצפוני של לוחמי האש באימונים ובתרגולים, ומה שקורה בשטח זה שהם כמעט הראשונים להגיע לכל שריפה באזור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להבין מה התשנה מלפני שנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אמרת שעברה כמעט שנה מאז האסון הזה בנהריה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם מחר, וסביר להניח שאנחנו צפויים לאותם מטחים שבאים בצורה מהירה, קצרה ומשמעותית מאוד, מחר קורה כזה אירוע, מה השתנה משנה שעברה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך אתם ערוכים אחרת?

יורם ישראלי: ראשית, אני אסגור את הפינה שתדעי שיש גם בעיות ולא רק בנושא שיטפונות.

יורם ישראלי: הנושא של השריפות, אין תקציב להבטיח ציוד ברמה הכי גבוהה למתנדבים.

יורם ישראלי: יש מתנדבים אבל צריך לדאוג שבאופן קבוע יהיה להם ציוד מתאים שיאפשר להם לזנק לכל שריפה.

יורם ישראלי: יש הרבה ישובים שנמצאים בתוך יערות.

יורם ישראלי: יש תוכנית מסודרת לפתרון של הבעיה, כשני מיליון שקלים השקעה בכל ישוב לפתרון שריפה של יערות.

יורם ישראלי: אין היום תקציב מהמדינה לעשות את הדברים האלה.

יורם ישראלי: לגבי שיטפונות.

יורם ישראלי: "למזלנו" היה אירוע של אחוז אחד, שקורה פעם ב-100 שנים, ב-8 בינואר לפני שנה.

יורם ישראלי: היה שיטפון אדיר בנהריה שלצערנו הרב בחור אמיץ קפץ לנסות ולהציל אנשים ואיכשהו נשאב וקיפד את חייו באירוע האסוני הזה.

יורם ישראלי: במשך שנים אנחנו עושים כל מיני פעולות קטנות בתוך העיר נהריה בהשקעות שהגיעו עד היום ל-30 מיליון שקלים בהרחבת הנתיב של נחל געתון אבל פתרון בתוך נהריה הוא לא פתרון.

יורם ישראלי: הוא פתרון יקר מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו זוכרים שזה דובר על אגני ניקוז באזור יחיעם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם זה נעשה?

יורם ישראלי: אנחנו כרגע נמצאים בפתרון של המעלה.

יורם ישראלי: אנחנו עובדים עכשיו במחצבת יחיעם, עושים כרגע את שלב א' שיבטיח לנו בתוך כחודש ימים שנהיה מוכנים ואם יהיה שיטפון נוסף בגעתון נוכל להפנות את הגעתון לתוך מחצבת יחיעם ולתפוס שם כמות של סדר גודל, בשלב הסופי, של כמיליון קוב אבל בשלב המייידי של כ-500-400 אלף קוב, דבר שיפחית את כמויות המים שיגיעו לעיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה אומר שאתם ערוכים לזה, בתוך חודש, למצב שאם יש שוב פעם אירוע גשם קיצוני כזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רק אומרת לכם שזה יקרה יותר ויותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה אמר פעם ב-100 שנים, אבל זה כבר לא יהיה פעם ב-100 שנים כי אנחנו במשבר אקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה אומר שבעוד חודש אתם תהיו ערוכים לכך שאותה מחצבה תקלוט חלק מהמים?

יורם ישראלי: כן.

יורם ישראלי: זה בשלב הראשון.

יורם ישראלי: אנחנו היום בוועדת התנגדויות.

יורם ישראלי: אנשים ירוקים כרגע מתנגדים לתוכנית שלנו להקמת סכר על נחל אשרת.

יורם ישראלי: יש צדק בחלק מהדברים שלהם אבל היום אנחנו נסיר את ההתנגדויות שלהם, אני מקווה, ואז התוכנית הנוספת היא הקמת סכר על נחל אשרת שגם כן מתנקז לנחל געתון ומגביר את הכמויות.

יורם ישראלי: המרכיב האחרון הוא מאגר שיטפונות ממש על נחל געתון בסמוך לנהריה.

יורם ישראלי: כאשר שלושת המרכיבים האלה יושלמו פלוס דברים נוספים שהעירייה עושה בתוך העיר, אפשר להגיד שהתכנון המקורי הלא הכי טוב לבניית עיר בלי פתרונות על שפך של נחל, אנחנו נמצא לזה איזשהו פתרון.

יורם ישראלי: כמו שנאמר, יש לנו עוד כמה ערים כמו מזרה שיושבת על נחל בית העמק.

יורם ישראלי: יש דברים שלא מגיעים לכותרות אבל גופי התכנון – וכרגע זה מאוד בעיה כי רוצים לבנות בכמויות על שטח מצומצם – לא תמיד לוקחים עד היום בחשבון את הנושא הזה של הנחלים והטבע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך לזכור שיש טבע ויש נחלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך גם לשמור עליהם.

יורם ישראלי: דבר אחרון שאני רוצה לומר לך.

יורם ישראלי: אנחנו פועלים בכסף שאנחנו גובים – זה נקרא מכסות ניקוז – מכל יחידת דיור ומכל דונם במרחב למשל שלנו, של גליל מערבי, שכולל כ-41 רשויות מקומיות.

יורם ישראלי: מבחינת חוק הניקוז או התקנות לנושא הניקוז ומניעת שיטפונות, הכסף הזה שאנחנו גובים הוא לטובת תחזוקה שוטפת של הנחלים שזורמים בשטח של הרשות שלנו.

יורם ישראלי: כל נושא הניקוז הפנים רשותי, העירייה אחראית על הנושא הזה.

יורם ישראלי: לפרויקטים כמו הפרויקט הזה שאנחנו עושים עכשיו למניעת שיטפונות בנהריה, זה רק תקציבים שהמדינה צריכה להכיר בבעיה ולהקציב תקציב מיוחד.

יורם ישראלי: הפרויקט הזה שעכשיו אנחנו עובדים עליו, זה פרויקט שלח 150 מיליון שקלים.

יורם ישראלי: זה כסף שאין לרשות הניקוז.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה תקציב של משרד הפנים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה אמור לבוא מתקציב משרד הפנים?

יורם ישראלי: כרגע משרד ראש הממשלה מנהל את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לגבי השאלה הראשונה ששאלת, לגבי אחריות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רב טפסר דדי שמחי, אתה אומר לי שהמשטרה אחראית במצב כזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה יכול להבהיר את הסוגיה הזאת?

דדי שמחי: גם מתוקף היותי נציב הכבאות וגם מתפקידי הקודם כראש מטה פיקוד העורף, הנושא הוא סגור.

דדי שמחי: המשטרה אחראית על הפיקוד והשליטה, אחראית על המעגל החיצוני.

דדי שמחי: בתוך המעגל עצמו, בחילוץ עצמו, באיזה כלים להשתמש וכולי, מי שאחראי זאת כבאות והצלה לישראל.

דדי שמחי: אם קוראים לפיקוד העורף, מתבצעת החלפה.

דדי שמחי: הנושא הזה סגור בכל הכיוונים וגם ראינו את זה בימים האחרונים, לדוגמה בנוף הגליל בשריפה מאוד גדולה מאוד שהייתה לפני פחות מחודשיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השורה התחתונה היא שבאירוע כזה המשטרה היא זאת שלוקחת פיקוד?

דדי שמחי: המשטרה היא השולט מתוקף חוק כי היא אחראית על ביטחון הפנים.

דדי שמחי: כבאות והצלה עובדת כגוף מקצועי מבצעי.

סעיד אלחרומי: תחת המטריה של המשטרה.

דדי שמחי: תחת המטריה הפיקודית של המשטרה.

יורם ישראלי: רציתי להשלים.

יורם ישראלי: נציב כבאות והצלה לישראל, עשינו עכשיו תרגיל בנהריה, מניעת שיטפונות או טיפול בשיטפונות, אני אומר לך שאתם פיקדתם על האירוע הזה.

יורם ישראלי: המשטרה הייתה נוכחת אבל לא הרגשת שהיא המפקדת של האירוע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כשיהיה אירוע אמיתי, לא תרגיל, מי שמעל זאת המשטרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה בצעצם מה שאתה אומר.

דדי שמחי: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם מתפעלים.

דדי שמחי: תמיד יש יוזמות מקומיות ומפקדים נחושים.

דדי שמחי: כשיש ואקום, נכנסים אנשים.

יורם ישראלי: אבל אם עושים תרגילים, המשטרה צריכה להיות המפקדת.

יורם ישראלי: עשו עכשיו תרגיל גדול בנהריה.

יורם ישראלי: המשטרה לא הייתה המפקדת.

סונדוס סאלח: רציתי לשאול, ברשותך, לגבי גלאי העשן לקשישים.

סונדוס סאלח: זה פרויקט או שמי שמזמין, אתם מתקינים אצלו את גלאי העשן?

דדי שמחי: אנחנו מציעים לכל ראשי הרשויות לעשות שיתוף פעולה.

דדי שמחי: לי אסור לקנות גלאי עשן.

דדי שמחי: הרשות קונה את גלאי העשן, היא גם מתעדפת למי לחלק על פי רשימות סוציאליות כאלה ואחרות ואנחנו באים ומתקינים אותם בבתים.

סונדוס סאלח: הקשיש משלם משהו?

דדי שמחי: לדעתי הוא לא משלם.

דדי שמחי: הרשות קונה לו את זה.

דדי שמחי: לדעתי הסכומים הם זניחים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך לעודד את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לדבר עם ראשי הרשויות.

דדי שמחי: עשינו את זה בכפר קאסם.

דדי שמחי: עשינו את זה באום אל פאחם.

סונדוס סאלח: לצערי בתקופה האחרונה שמענו על הרבה קשישים שמתו לבד ורק אחרי כמה ימים מצאו אותם.

סונדוס סאלח: אני לא שמעתי על הפרויקט הזה אלא רק עכשיו עת דיברת על זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם אני לא שמעתי על המבצע הזה.

דדי שמחי: יש לזה יתרון נוסף.

דדי שמחי: לעתים יושב קשיש בדד בבית, מגיעים שני לוחמי אש או לוחם אש ולוחמת אש, וחוץ מזה שמתקינים לו את הגלאי, גם מדברים אתו, מסתכלים בבית ורואים שהכול תקין.

דדי שמחי: לדעתי זה וין-וין סיטיואשן.

סונדוס סאלח: מי שמחליט, זאת הרשות.

דדי שמחי: כן.

דדי שמחי: הרשות קובעת למי הולכים להתקין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נוציא קריאה דרך השלטון המקומי ליידע על המבצע הזה ולעודד ככל האפשר כמה שיותר רשויות מקומיות לעשות את המבצע הזה של התקנת גלאי עשן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה חשוב מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ניר סתיו, מנהל השירות המטאורולוגי, אם אתה יכול לומר לנו בקצרה איזושהי תחזית לחורף הקרוב וכמה באמת אנחנו עלולים להיחשף לעוד מקרי גשם קיצון כמו שכבר ראינו בעונה הזאת.

ניר סתיו: התחזיות העונתיות מדברות על כמות הגשם המצטברת של העונה והן לא מדברות על הדברים שאתם מדברים עליהם.

ניר סתיו: כשאנחנו מדברים על תחזית עונתית של גשם, אנחנו מדברים על דברים שדרושים לצורך תכנון משק המים, הקצאת מים לחקלאים וכן הלאה, ואז חשוב לדעת כמה מהמאגרים יתמלאו, כמה הכינרת תתמלא וכן הלאה.

ניר סתיו: השנה ההערכה היא שאנחנו כנראה נהיה בשנה שהיא מתחת לממוצע אבל זה לא רלוונטי לנושא בו אנחנו דנים.

ניר סתיו: דרך אגב, גם בהיבט של שינוי אקלים, כאשר מדברים על הפחתה בכמות המשקעים, שוב, זה לא קשור לנושא הדיון כי כאשר מדברים על נושא של ניקוזים והצפות, מה שחשוב זה לא כמה גשם ירד במשך כל העונה אלא כמה גשם יורד בחצי שעה או בשעה.

ניר סתיו: בהקשר הזה אנחנו באופן שיטתי לא רואים שום הפחתה בעוצמות הגשמים.

ניר סתיו: להיפך.

ניר סתיו: אם כבר, יש רמזים של התגברות בעוצמות אבל כמו שאת בעצמך ציינת, האתגר של רשויות הניקוז והניקוזים העירוניים הוא לא רק בגלל מזג האוויר אלא בגלל העיור שהולך וגדל והפחתה של אותן קרקעות שיכולות לספוג את המים.

ניר סתיו: השילוב של שני הדברים האלה, גם עוצמות הגשם החזקות וגם הנושא של יותר ויותר שטחים אטומים, זה מה שגורם להצפות להפוך להיות משנה לשנה יותר ויותר בכותרות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ממשרד הביטחון יש לנו את מר אבי מישרים?

אבי מישרים: כן.

אבי מישרים: שלום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה עומד בראש היחידה לביקורת וכוננות ברשויות המקומיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, אתה אמור להיות בימים אלה מאוד מאוד עסוק בבדיקת הכוננות של הרשויות המקומיות.

אבי מישרים: כן, אבל מה שאנחנו עושים ברח"ל, אנחנו עושים באופן מחזורי, כל שלוש שנים מבצעים ביקורות בכל ה-257 הרשויות המקומיות במדינת ישראל כאשר אנחנו מתמקדים בעיקר בתרחישים.

אבי מישרים: רח"ל מחויבת בהיערכות המדינה, שזאת רעידת אדמה וצונאמי, מלחמה ופנדמיה של שפעת.

אבי מישרים: אני יכול לומר שבמהלך הביקורת עצמה, בשאלון, במה שאנחנו בודקים, בתרחישים שציינתי, אפשר לומר שזה מכסה כ-80 אחוזים מהיערכות הרשויות המקומיות גם במצבי חירום בשגרה, שאלה הדברים שאת כרגע מדברת עליהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חייבת להודות שאני די נדהמת לשמוע שצונאמי נמצא בראש סדר העדיפויות לפני משבר האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, הסיכוי שלנו לצונאמי בים התיכון – סליחה, אני קצת בקיאה בדבר הזה - לעומת הסכנות שצפויות לנו ממשבר האקלים, עליית פני הים, אירועי מזג אוויר קיצוניים, הוא קטן בהרבה ואתם בכלל לא מתעסקים בזה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה בכלל לא נמצא בסדר העדיפויות שלכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת כי כבר דיברתי על זה עם רח"ל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין בכלל היערכות לדברים האלה.

אבי מישרים: אני רוצה להזכיר לכולם שכאשר הקימו את רח"ל בתוקף החלטת ממשלה ב-43, אלה מצבי החירום שלהם רח"ל נדרשה, או מצב חירום משפטי או מצבי חירום אחרים כפי שציינתי.

אבי מישרים: יכול להיות שגם לאור דיון הוועדה ובכלל, צריך לראות איך נערכים גם למצבי חירום אחרים מעודכנים יותר והאם רח"ל אמורה לוודא את הדברים האלה או גוף אחר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שמחה לבשר לך שהעולם עומד בפני משבר קיצוני.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני כל הזמן חוזרת ואומרת כאן שגם במקרה של הקורונה, זה גם משהו שאתם הייתם אמורים להתכונן אליו אבל לא נפתח עכשיו את הדבר הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין זמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא שצריך לחשוב על זה אלא אני מציעה שברח"ל יתחילו להפנים את העובדה הזאת שצריך להיערך למשבר הזה שהוא הדבר הגדול ביותר שמאיים היום על האנושות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מדינת ישראל נמצאת ב-הוט ספוט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם ה-NSF מכירים בעובדה הזאת וכבר עושים עבודה בהיבט של ההכנה הביטחונית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את התוצאה אנחנו רואים בשטח מדי שנה והיא הולכת ויותר קיצונית, כאן בישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראינו מה קרה עכשיו באשדוד, ראינו את התמונות האלה מההצפות האחרונות שהיו לפני שבועיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין זמן ואין כאן מה לחשוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם חייבים להתחיל להיערך לזה.

אבי מישרים: אני רוצה לציין ברשותך שני דברים.

אבי מישרים: תחום הביקורת הוא תחום אחד שבעצם מוודא את היכולת של הרשויות המקומיות ומצד שני ההיערכות היא הדבר החשוב שצריך להתבצע ברשויות המקומיות, לאור ועדת מזרחי החל מה-1 בינואר בתחום של פיקוד העורף אמור להיות ממונה על הדבר הזה, על כלל מצבי חירום שצריך להתאים את הרשויות המקומיות לחירום.

אבי מישרים: הביקורת תשקף בסוף למקבלי ההחלטות ולמנהלים את ההיערכות נכון למועד הביקורת ברשות המקומית אבל הדבר החשוב היא ההיערכות כמו שציין גם חובב צברי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כדי להיערך נכון צריך לצפות את התסריטים, את מה שיכול לקרות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אתה לא צופה את התסריט, ומבין את המציאות המשתנה, אתה לא יכול להיערך נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך להבין שאנחנו נמצאים בעידן של משבר אקלים ושל דברים שקורים ולא קרו בעבר, כולל כל הבנייה הנוספת, מה שהרע את המצב שלנו וצריך להיערך לפי זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נראה לי שאתם לא מבינים את המציאות כפי שהיא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מציעה לראש רח"ל החדש לעסוק בנושא הזה ואנחנו נקיים על כך דיון מיוחד.

אבי מישרים: ברשותך, עוד דבר.

אבי מישרים: חלק מהאיומים כגוף שכותב את תרחישי הייחוס למדינת ישראל, חלק ממפת האיומים, הוא נושא האקלים אבל בסוף יש את הגופים שהם אמונים להכין את הגופים השונים גם למצב החירום הזה ובתחום של הרשויות המקומיות, אני אומר שוב, לאור ועדת מזרחי, החל מה-1 בינואר זה תפקידו של פיקוד העורף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שרשות החירום הלאומית היא זו שאמורה להתעסק בנושא הזה של משבר האקלים, להיערך אליו ולשנות לגמרי דיסקט במחשבה של איך שהיא מתייחסת לנושא הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נעבור למשרד הפנים, חזי רז, מנהל אגף חירום וביטחון ברשויות המקומיות.

חזי רז: משרד הפנים אחראי על בניית הכוח של הרשויות המקומיות לחירום.

חזי רז: גם הנושא הזה של תרחישי קיצון הוא חלק מהעניין הזה והרשויות בונות את עצמן, הן לא מפרידות את עצמן לתרחיש כזה או אחר.

חזי רז: משרד הפנים אחראי על בניית הכוח של הרשויות המקומיות ולא על הפעלת הכוח.

חזי רז: דיברתם עד עכשיו על הפעלת הכוח.

חזי רז: לגבי בניית הכוח, אנחנו עוזרים לרשויות המקומיות גם בתקציבים וגם בהנחיות בהתאם לתרחישי הייחוס הקיימים.

חזי רז: הרשויות מתייחסות לעניין הזה של אמצעי קיצון, הן בונות את עצמן, יש הכנות לקיץ, הכנות לחורף, בהתאם לגופים המובילים, גם כבאות והצלה, גם המשטרה, גם רשות החשמל, גם רשות המים.

חזי רז: זאת אומרת, כל מה שהרשויות יכולות לעשות בתחום שלהן, הן עושות.

חזי רז: צריך להבין שהתחום שלהן נוגע לתחום הרשות.

חזי רז: כמו שדיברנו על נהריה, הן לא יכולות לטפל בכמויות מים עצומות שמגיעות לשם.

חזי רז: מכיוון שכך, צריך איזה גורם שיטפל ויתכלל את כל הסיפור הזה.

חזי רז: אי אפשר לבוא ולהטיל את הכול על הרשות המקומית.

חזי רז: הרשות המקומית עושה את המקסימום שהיא יכולה מבחינתה, משרד הפנים עוזר לה לעשות את כל מה שצריך מבחינת האמצעים הפנימיים, אבל אם אנחנו לא נתכלל את הכול – בתוך העניין הזה יש גם את הסיפור של קווי חיץ שגם דורשים תקציב מדינה מאוד גדול.

חזי רז: לפני יומיים היינו בדיון בכנסת בנושא הזה.

חזי רז: צריך לתכלל את כל הגורמים שמסביב ולטפל בעניין.

חזי רז: הרשויות המקומיות עושות את המקסימום מבחינתן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה אתה חושב הבעיה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אתה מסתכל על המצב היום בשטח ואתה רואה את השיטפונות ואתה רואה מה שקרה, אם אני מבקשת ממך לשים את האצבע על היכן מטפלים בדבר הזה נכון יותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה יודע שיש גם את הנושא של התכנון וכל הדברים שלוקחים בחשבון את שינוי המציאות.

חזי רז: נכון.

חזי רז: מכיוון שאנחנו יודעים בדיוק מה קורה, רשות המאגרים התייחסה לכך, הסיפור של נהריה, מדובר בבעיית מאגרים.

חזי רז: אני יודע שמאגר אחד נבנה ומאגר אחד עומד להיבנות בשנה הבאה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התקציב לזה קיים?

חזי רז: התקציב קיים ברשות המאגרים.

חזי רז: רשות המאגרים צריכה לתעדף בדיוק את מה שצריך.

חזי רז: בהחלט קיים תקציב וצריך לתעדף בהתאם למה שצריך וכמובן נהריה היא בשיא התעדוף לאחר מה שקרה בשנה שעברה.

חזי רז: בהחלט יש תקציבים בעניין הזה ורשות המאגרים צריכה להגיש את התוכנית ולקבל את האישור לכך בהתאם לתקציבים הקיימים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה שנתמקד בשלוש רשויות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלמה רוטנברג מעיריית אשדוד מבקש להתייחס.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראינו מה קרה שם ממש לא מזמן.

שלמה רוטנברג: בוקר טוב לך גברתי היושבת ראש.

שלמה רוטנברג: מכובדיי.

שלמה רוטנברג: אני אקח רק דקה אחת אבל היא חשובה לכולם.

שלמה רוטנברג: הדיון הוא דיון היערכות שירותי החירום ברשויות לקראת החורף.

שלמה רוטנברג: אגב, משפט לך גברתי, אנחנו בעיצומו של תרגיל אירוע של זיהום ים ארצי.

שלמה רוטנברג: אשדוד מארחת כאן לא מעט דברים, אבל אני חוזר לחירום.

שלמה רוטנברג: הדיון על שירותי החירום והיערכות לחירום.

שלמה רוטנברג: אני רוצה לדעת בנקודה שיש לה השלכה חמורה וקשה מאוד לנו בהיערכות.

שלמה רוטנברג: יש לנו תפיסת עבודה שלמה, איך מכינים, מה אנחנו עושים בקיץ, אבל לא אכנס אליה.

שלמה רוטנברג: בסופו של דבר אנחנו עובדים ללא מכ"ם גשם.

שלמה רוטנברג: אין רדאר למדינה.

שלמה רוטנברג: כל ערי החוף נמצאות ללא מכ"ם.

שלמה רוטנברג: אנחנו חיים ועובדים על אנליזה של גשם.

שלמה רוטנברג: יש הבדל גדול מאוד בין אנליזה לבין מכ"ם גשם.

שלמה רוטנברג: בשנה שעברה, אותו דבר, לא היה מכ"ם, ענן שהיה צריך להגיע לאשדוד, נערכנו אליו, ברבע שעה הוריד את הגשם באשקלון.

שלמה רוטנברג: יש לזה משמעות אדירה איך נערכים לדברים האלה ומדובר בחיי אדם.

שלמה רוטנברג: שחררו שני מיליון שקלים כדי לתקן את המכ"ם הארצי, לא לקנות חדש אלא לתקן את המכ"ם הארצי, אבל הוא יהיה מוכן רק בפברואר.

שלמה רוטנברג: אנחנו כרשויות יוצאים למלחמה ללא מודיעין.

שלמה רוטנברג: אנחנו לא יודעים מה קורה.

שלמה רוטנברג: אנליזות של 12 שעות, יש לזה משמעויות אדירות.

שלמה רוטנברג: ברשותך גברתי, אני מבקש, תעשו את כל מה שצריך לעשות כדי שיקדמו את תיקון המכ"ם הזה שהוא קריטי לנו.

שלמה רוטנברג: הוא המודיעין שלנו.

שלמה רוטנברג: משפט אחרון, בהתייחס לדבריו של נציג השירות המטאורולוגי וזה מאוד נכון.

שלמה רוטנברג: הממוצע השנתי, לא הוא שקובע.

שלמה רוטנברג: אנחנו מקבלים כאן כמויות של 50 ו-70 מילימטר ביומיים.

שלמה רוטנברג: ביום אחד קיבלנו 70 מילימטר וביום השני קיבלנו 69 מילימטר.

שלמה רוטנברג: מערכות הניקוז שלנו יודעות לקבל 30-25 מילימטר ולא 70.

שלמה רוטנברג: לכן ככל שתיערך וככל שתעשה, עדיין יהיה קשה.

שלמה רוטנברג: אלה שתי נקודות.

שלמה רוטנברג: אני מודה לך.

שלמה רוטנברג: אני מאוד הייתי מבקש שיקדמו את המכ"ם כדי שלא נהיה עיוורים.

שלמה רוטנברג: אנחנו עיוורים.

שלמה רוטנברג: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ניר סתיו עוד אתנו?

ניר סתיו: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מר סתיו, מה הסיפור עם המכ"ם?

ניר סתיו: המכ"ם במשך שנתיים לא טופל בגלל חוסר אישור תקציבי למרות שהיה ברור שצריך לעשות את זה.

ניר סתיו: אנחנו שמחנו לשמוע שאישרו את התקציב בחודשים האחרונים.

ניר סתיו: זאת הייתה אותה העברה מפורסמת של כספים לפני החגים אבל עכשיו יש תהליך היערכות טכני וההעברה הזאת תעזור לנו, כמו שנאמר, רק בסוף החורף והיא לא עוזרת לנו לחודשים הקרובים.

ניר סתיו: אנחנו נכנסים לחורף הזה בכוח חסר גם בהיבט של המכ"ם וגם בהיבט בכלל של כל המערך המטאורולוגי שנמצא כרגע, אחרי שנתיים של משאבים חסרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה עלות המכ"ם הזה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא תיקון אלא מכ"ם חדש.

ניר סתיו: מכ"ם חדש, כולל תחזוקה וכן הלאה לכמה שנים, זה משהו כמו 10 מיליון שקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מול מי אתם מציפים את הצורך הזה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי היה אמור לתקצב את זה?

ניר סתיו: מול אגף התקציבים באוצר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ועכשיו קיבלתם שני מיליון שקלים כדי לתקן אותו?

ניר סתיו: לשפץ אותו.

ניר סתיו: זה שיפוץ יסודי.

ניר סתיו: זה יחזיק מעמד כמה שנים טובות.

ניר סתיו: כמובן שאנחנו מקווים שיום אחד יהיה תקציב 2021 ואז תופיע בו גם שורה תקציבית למכ"ם חדש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ובינתיים לישראל אין תחזית אמיתית וטובה של גשם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה למשל לגבי מכ"ם של חיל האוויר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם יכולים לקבל ממנו?

ניר סתיו: אנחנו מחוברים לכל הגופים הציבוריים שיש להם מכ"מים, אם זה גופים צבאיים, אם זאת חברת מקורות, רשות המים שמחזיקה מכ"ם בצפון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': להם יש מכ"ם שלהם?

ניר סתיו: למקורות יש מכ"ם שמשמש את פרויקט הגברת הגשם בצפון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק בצפון או שהוא יכול לתת תמונה על כל הארץ?

ניר סתיו: הוא מגיע בערך עד תל אביב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש להם מכ"ם טוב?

ניר סתיו: כן.

ניר סתיו: יחסית מכ"ם חדש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פשוט מדהים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דיברתם על זה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פרסמתם את זה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא ממש הכרתי את הסוגיה הזאת.

ניר סתיו: אנחנו עובדים בתוך הממשלה כדי להשיג תקציבים.

ניר סתיו: מאוד שמחנו שהשרה החדשה והמנכ"ל הצליחו סוף סוף להזיז דברים ולהביא לנו את התקציב בתקופה האחרונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה תקציב שמגיע בתחילת החורף למשהו שיהיה בסוף החורף ובינתיים לקראת חורף 2021 מדינת ישראל ללא מכ"ם גשם רציני.

ניר סתיו: השירות המטאורולוגי נמצא בכוח חסר.

ניר סתיו: לא רק בנושא המכ"ם אלא אנחנו נמצאים עם כוח אדם של פחות מ-70 עובדים כאשר שירותים מטאורולוגים בעולם עובדים עם 300-200 אנשים לכל הפחות.

ניר סתיו: נותנים תקציב שהוא תקציב מצחיק.

ניר סתיו: אני חושב שבעידן הזה של שינוי אקלים, משבר אקלים וכן הלאה, צריך להבין שצריך לחזק את הגוף הזה כפי שנאמר כאן על ידי גופי החירום וההצלה.

ניר סתיו: אנחנו הגוף שנותן להם את המודיעין ואת התשתית שמתניעה בכלל את כל ההיערכות, גם של הרשויות, גם של גופי החירום וההצלה, וברגע שירד האסימון שזה התפקיד שלנו – יכול להיות שניראה אחרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו מישהו מאשקלון?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ארז שיטרית, מנהל אגף ביטחון וחירום.

ארז שיטרית: שלום חברת הכנסת חיימוביץ'.

ארז שיטרית: אני שמח על ההזדמנות לייצג את העיר.

ארז שיטרית: אשקלון היא אחת מערי החוף.

ארז שיטרית: אני חושב שדי ברור שבשנים האחרונות אנחנו חווים הרבה מאוד אירועים קשים של הצפות ואנחנו לא לבד.

ארז שיטרית: האחות מצפון, אשדוד, חווה אתנו את אותם אירועים.

ארז שיטרית: אפשר לקשור בצורה עקיפה את המצב הביטחוני שלנו עם הקירבה לעזה והטילים, יחד עם אשדוד מקימים מערכי חירום מאוד מיומנים בטיפול בנושא הצלת חיים.

ארז שיטרית: אני יכול להגיד שאת המערכים האלה ואת כל היכולות האלה אנחנו רותמים ללא היסוס לכל נושא חירום שיהיה ובתוך האירוע הזה גם השיטפונות.

ארז שיטרית: הקשבתי להתייחסות שלך לרח"ל.

ארז שיטרית: רח"ל כן אתנו בתמונה בבקרות אבל אנחנו מטפלים ובונים מערכים מאוד מיוחדים דווקא לשיטפונות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אתה יכול להסביר לנו מה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, אנחנו כאן מנסים להגיע למצב שאם קורים שיטפונות, הטיפול יהיה המיטבי ביותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תכף נשמע איך זה עובד בשטח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הרצון הוא כמובן למנוע, שאת השיטפונות האלה יצליחו לעצור לפני שמגיעים לעיר וכך למנוע את כל הנזק האדיר שהם גורמים.

ארז שיטרית: אני רוצה לספר לך מה קורה באשקלון.

ארז שיטרית: אני אדבר רק על העיר שלנו.

ארז שיטרית: אני מדבר בשם ראש העיר.

ארז שיטרית: ההבנה של ראש העיר היא שבעצם יש שינוי אקלים וכשיורד גשם מעבר לאותם 30 מילימטר שהמערכת העירונית שלנו יודעת להכיל, וזו נקודה שאני חייב לעצור ולהסביר.

ארז שיטרית: כלל ההכנות שאנחנו עושים כטיפול מונע לחורף הן כדי למקסם את היכולת של מערכת הניקוז הקיימת לספוג גשם כפי שהיא תוכננה לספוג.

ארז שיטרית: אם דיברנו על 30 מילימטרים, כל עוד פעלנו כשורה, ירדו 30 מילימטרים ולא תהיינה הצפות.

ארז שיטרית: לראיה, למשל במוצאי השבת האחרונה ירדו 40 מילימטרים בשעה אחת, ויש לנו את הנתונים, זה אומר שאלה 10 מילימטרים מעבר ליכולת של המערכת העירונית לספוג.

ארז שיטרית: אנחנו מטפלים בשלושה מישורים.

ארז שיטרית: המישור האחד שראש העיר הגדיר הוא מישור התשתיות.

ארז שיטרית: אפשר לראות שבמישור הזה הושקעו עשרות מיליוני שקלים מתקציב הרשות.

ארז שיטרית: למשל, הרחבה של ואדי חממה, שזה בעצם האגן שמנקז את המים מצפון העיר לכיוון הים התיכון, הבנו שהוואדי הזה, שהוא ואדי טבעי, צר מדי.

ארז שיטרית: טרקטורים עלו עליו, הרחיבו אותו וטיפלו בו בצורה מיטבית, וזה שיפר מאוד את הנושא.

ארז שיטרית: אפשר לראות דוגמה את שדרות ירושלים, רחוב ראשי בעיר שהיה שנים מוצף ברמה של אפילו מטר גובה מים בנקודה נמוכה, בוצעה תשתית שעלתה כמה מיליוני שקלים.

ארז שיטרית: הרחוב למעשה פורק ונבנה מחדש על ידי העירייה והחברה הכלכלית בשיתוף, ובסופו של דבר פתרנו את הבעיה פתרון שורש.

ארז שיטרית: זאת אומרת, אנחנו מבינים שבטווח הארוך אנחנו מסמנים משהו שנקרא אצלנו נקודות חמות, מתקצבים אותן מתקציב העירייה וזה נושא מאוד מורכב כי לרשויות אין הרבה כסף, בטח לא לנושאים האלה, ובתוכנית רב שנתית עוברים בכל שנה או בכל קיץ לקראת החורף על הנקודות הקשות ביותר ומשקיעים בהן מיליוני שקלים ומשנים בהן תשתית.

ארז שיטרית: הנקודה השנייה היא הכנות לטווח קצר.

ארז שיטרית: הכנות לטווח קצר, זה דיון שמתחיל כבר בקיץ, לפני החורף.

ארז שיטרית: ביצענו אותו השנה בספטמבר עם כל המכלולים בעירייה.

ארז שיטרית: הצגנו את כל המצב, את כל התשתיות והשיפור, וניתנו הנחיות על ידי ראש העיר לכלל המכלולים החל מרמת ניקוי קולטנים וכמובן דרך גזם וכדומה.

ארז שיטרית: צריך לזכור שגם כאשר אתה מנקה בערך 2,500 קולטנים שנמצאים בעיר, כשמתחיל הגשם לזרום ברחובות, כמובן שפסולת ממקומות אחרים או ענפים שנופלים ברוח נסחבים בחזרה לקולטנים ואז יש לך תמיד תהליך שאנחנו מגיעים אליו עכשיו שזה בעצם הטיפול בסופה עצמה.

ארז שיטרית: אם אנחנו מקבלים מהשירות המטאורולוגי התרעה אמיתית לקראת סופה, אנחנו יודעים לייצר צוותי כוננות בשטח שמקדמים את פני הסופה.

ארז שיטרית: כמובן שאי אפשר לפני כל מופע גשם לשלוח 60-50 עובדי עירייה לחכות בלילה בחוץ.

ארז שיטרית: ביום זאת לא בעיה כי אנחנו קופצים תוך כדי עבודה אבל בלילה אתה צריך גם לשלם את הכוננויות וגם לקחת בחשבון איך הם יעבדו יום למוחרת.

ארז שיטרית: אבל אנחנו עושים את זה כי אנחנו פשוט לא מוכנים לקחת את הסיכון.

ארז שיטרית: לראיה במוצאי שבת האחרונה, היינו סדר גודל של 30 עובדי עירייה, שלושה מנהלי אגפים בשטח עם ראש העיר בעצמו.

ארז שיטרית: ניהלנו את האירוע בשטח כשמנהל אגף תפעול שלנו מוביל הלכה למעשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עד כמה זה עוזר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עד כמה זה באמת משנה את התמונה?

ארז שיטרית: גברתי, זה קריטי כיוון שקודם כל אנחנו מצילים חיים.

ארז שיטרית: אגב, צריך לומר כאן במאמר מוסגר שאנחנו עובדים יחד עם המשטרה באשקלון.

ארז שיטרית: שלא נשכח שהיא אתנו יד ביד.

ארז שיטרית: כמובן עובדים יחד עם שירותי הכיבוי ומד"א.

ארז שיטרית: כולנו עובדים יחדיו.

ארז שיטרית: את האירוע בסופו של דבר אנחנו מתכללים יחד.

ארז שיטרית: הכוחות הגדולים ביותר בשטח הם כוחות הרשות וגם את זה צריך לומר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה בראייה קדימה לגבי התכנון, גם מבחינת הבנייה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת שלאשקלון יש תוכנית בנייה עצומה מסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, כל הבנייה המסיבית הזאת והבטון רק יעצימו את הבעיה.

ארז שיטרית: אמת.

ארז שיטרית: אנחנו מתפתחים להסכמי גג ונותנים מענה.

ארז שיטרית: העיר הולכת לגדול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עד כמה הדבר הזה נלקח בחשבון בבנייה החדשה מבחינת חלחול?

ארז שיטרית: כאן רציתי להציע לוועדה ולך איזושהי הגדרה ממשלתית של תו תקן לניקוז אל מול שינויי האקלים.

ארז שיטרית: זאת אומרת, כל שכונה שנבנית, אני מציע שתו התקן לניקוז יהיה , אני לא יודע, אולי 40, אני לא מומחה תוכן, מחילה, אבל 50-40 מילימטרים צריכה מערכת חדשה של שכונה חדשה להיות מסוגלת להכיל.

ארז שיטרית: זה משליך על מבנה הרחובות, רוחבן, מיקומי הקולטנים והמערכת התת קרקעית.

ארז שיטרית: אני חושב שזה צריך לבוא מלמעלה.

ארז שיטרית: אנחנו כרגע עובדים על פי תווי התקן הגבוהים ביותר ופועלים יד ביד עם רשות הניקוז ועם החברה הכלכלית ומוודאים שהשכנות החדשות שנבנות מקבלות מראש מענה על בסיס הניסיון הנלמד מההצפות הקיימות.

ארז שיטרית: גברתי, זה נושא מורכב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי יש לנו מעיריית תל אביב?

וליד טאהא: היושבת בראש, אפשר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, כמובן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת ווליד טאהא.

וליד טאהא: תודה רבה על הדיון החשוב הזה, היערכות גופי החירום ברשויות המקומיות.

וליד טאהא: יש היערכות שוטפת שאמורה להיות לעונה ספציפית ויש היערכות שצריכה להיות ביום יום.

וליד טאהא: כמובן שיש הבדלים בהיערכות בין רשויות חזקות לבין רשויות חלשות.

וליד טאהא: רשות חזקה יודעת להרים פרויקט שעולה הרבה כסף כדי להכין את עצמה לחורף למקרה של שיטפונות והצפות ואילו רשויות חלשות יודעת רק להתפלל שמההצפות ומהשיטפונות לא ייגרם נזק ולא נפסיד חיי אדם.

וליד טאהא: גם בעניין הזה צריך להתמקד בסוגיה הספציפית הזאת, כיצד אנחנו עוזרים לרשויות החלשות להיערך באמת לשיטפונות והצפות בחורף.

וליד טאהא: בנוסף, החורף מזמין צרות מסוג אחר של שימוש באמצעים לחימום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דיברנו על זה.

וליד טאהא: אני עוד מעט אתמקד בסוגיה שאני עוקב אחריה מזה זמן והיא סוגיית תחנות הכבאות וההצלה.

וליד טאהא: ניצב דדי, אני הייתי פעם בפגישה שלך בעיריית כפר קאסם, אז דיברת על גלאי העשן וכל מיני אמצעים בבתים אבל אני רוצה לדבר על סוגיה שהיא מעבר לגלאי העשן והיא הפריסה של תחנות הכבאות והנקודות של רכבי כיבוי האש בישובים השונים בפריפריה, במיוחד בישובים הערביים.

וליד טאהא: העליתי את הנושא הזה במליאה יותר מפעם אחת וקיבלתי תשובות של המשרד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תנסה לכוון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו הזדמנות יוצאת דופן שיושב כאן נציב כבאות והצלה.

וליד טאהא: אני בדיוק רוצה להגיע לזה.

וליד טאהא: בשוטף אני גם עובד מול כאיד.

וליד טאהא: לדעתי, ומההתנסות האישית שלי וגם פניות שאנחנו מקבלים מראשי רשויות ומהתושבים, אין לנו פריסה שנותנת מענה בזמן הנכון להגעת רכבי כיבוי האש.

וליד טאהא: היינו עדים, אני הייתי עד למקרה של שריפה שהרכב הגיע אחרי 40 דקות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה זה היה?

וליד טאהא: בכפר קאסם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש תחנה בראש העין.

וליד טאהא: כן.

וליד טאהא: בין ראש העין לכפר קאסם, לא תמיד פקקי התנועה מאפשרים לרכב להגיע בזמן הנכון, במיוחד אם אנחנו בתקופה מיוחדת, כמו תקופת הרמדאן, אז הכבישים בשעות הצוהריים ואחר הצוהריים פקוקים.

וליד טאהא: זה הולך לפי מספר תושבים?

וליד טאהא: לפי מה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להבין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך מחליטים איזה ישוב מקבל תחנה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפי מה זה הולך?

וליד טאהא: לפני כן אני רוצה להשלים.

וליד טאהא: את זה בדיוק רציתי להבין.

וליד טאהא: לפי איזה קריטריונים פועלים כאשר באים לפרוס את תחנות הכיבוי ונקודות הכיבוי?

וליד טאהא: שנית, מה אנחנו עושים באמת – והיושבת ראש יכולה לעזור בזה – כיד להסיר חסמים מפני תכנונים של הקמת תחנות ונקודות שלכאורה הבירוקרטיה מעכבת ואפילו מעכבת מאוד.

וליד טאהא: לטעמי אנחנו צריכים להיערך.

וליד טאהא: אני מכיר את העבודה בשטח, אני גם יודע שנעשו דברים ואלה דברים מבורכים אבל אם אנחנו מדברים על חיי אדם, עדיין לא עשינו מספיק, אם במקרה אחד הפסדנו אנשים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת טאהא, זמננו קצר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוא נקבל תשובות.

דדי שמחי: פריסת התחנות היא על פי מספר גורמים החל מכמות האוכלוסייה, רמת הסיכון שם, מטען האש במקום, אם יש יער או אין יער, איזה גובה הבתים וכדומה, פריסת התחנות הקיימות - כבר היום יש 130 תחנות - אם התחנה קרובה או לא קרובה, פקקי תנועה וכדומה.

דדי שמחי: כל זה אנחנו משקללים ביחד ומחליטים היכן לבנות תחנות.

דדי שמחי: כדי לעשות את זה קצר, אני אתן לך דוגמה.

דדי שמחי: בערבה יש לנו כבר אישור לכול.

וליד טאהא: מכיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה זה תקוע?

וליד טאהא: לא נתמקד בערבה.

וליד טאהא: מדברים על הסוגיה באופן כללי.

דדי שמחי: תרשה לי, גם אני צריך להרוויח משהו מהוועדה.

וליד טאהא: כן.

וליד טאהא: בעיקר רוצים שהאזרח ירוויח.

דדי שמחי: כשאני אומר אני, אני מייצג 120,000 תושבים בחברה הערבית, בערבה ובסכנין.

דדי שמחי: יש לי תקציב, יש לי מקום, יש לי תוכניות.

דדי שמחי: שמתי כבר 300,000 שקלים בנושא הזה.

דדי שמחי: תסגרו לי ערבה, אחרי שנה יש שם תחנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה זה תקוע?

וליד טאהא: אצל ראש העיר.

וליד טאהא: בעירייה.

דדי שמחי: אני בטוח שחבר הכנסתך טאהא יכול לעזור.

וליד טאהא: דיברנו על הסוגיה עם כאיד לפני שבוע-שבועיים.

וליד טאהא: אנחנו נתקדם עם זה אבל אני מדבר גם על הישובים האחרים.

דדי שמחי: בבקשה.

דדי שמחי: בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר, אבל יש כאן מקום שאתה יכול לעשות שינוי אדיר.

דדי שמחי: אני רוצה לומר לך חבר הכנסת.

דדי שמחי: בבניית תחנות וגם בהצלת חיים, אין גבולות, אין חברה ערבית וחברה יהודית, כולם אזרחי ישראל.

וליד טאהא: ברור.

וליד טאהא: דיברנו על הפריפריה.

וליד טאהא: לא על יהודים וערבים.

דדי שמחי: גם לא פריפריה.

דדי שמחי: דרך אגב, אני משקיע הרבה תחנות כיבוי עם שלושה לוחמים במקומות מאוד מאוד מרוחקים שאין שם הרבה אירועים אבל כמו שאמרת, דין נפש אחת כדין עולם ומלואו.

דדי שמחי: בסוף מנהלים סיכונים ברמה הלאומית.

דדי שמחי: אם יורשה לי בנושא ההצפות.

דדי שמחי: יש שלושה או ארבעה מרווחי זמן בהם מטפלים באירוע.

דדי שמחי: האחד הוא בהיבט האסטרטגי.

דדי שמחי: כמו שצוין כאן, בהיבט התשתיתי, ניקוזים וכדומה.

דדי שמחי: זה באמת תהליך של שנים.

דדי שמחי: התהליך האחר הוא היערכות מקדימה לפני האירוע וכמו שאמר כאן נציג עיריית אשקלון, לאור התרעת מזג אוויר, לאור זה שמגיע החורף, זה ניקוי קולטנים, מערכות הניקוז, התרעות מזג אוויר, לשים שקים, לשים חסמים מיוחדים, לפנות בתים מועדים לפורענות, לסגור חניונים וכולי וכמובן הסברה.

דדי שמחי: בזמן האירוע עצמו, מה שאנחנו עושים זה קודם כל נוכחות כוחות.

דדי שמחי: מתגברים את כוחות הכיבוי, שמים אותם בנקודות של הצפות, שיתוף פעולה עם הרשות המקומית, עם חברת החשמל.

דדי שמחי: הוא ציין כאן שהוא מוציא 40-30 עובדים בלילה או ביום.

דדי שמחי: הוצאת כלי רכב מיוחדים.

דדי שמחי: סירות שכבר מחכות בנקודות המועדות לפורענות.

דדי שמחי: בתי ספר וכדומה.

דדי שמחי: שוב, כל הזמן הסברה.

דדי שמחי: בשלב האחר, לתחקר וללמוד ולראות מה קורה.

דדי שמחי: אם כל ארבעת מתחמי הזמן האלה יעבדו כמו שצריך, בעצם הדבר החשוב באמת הוא למנוע.

דדי שמחי: סוף מעשה במחשבה תחילה וזה מה שאמרה כאן גברתי היושבת ראש.

דדי שמחי: כל מה שקשור לנושא התשתיות והטיפול בדברים האלה, זה לא התחום שלי אבל מכיוון שבסוף אני זה שמתמודד עם ההשלכות של הדבר הזה, אני חושב שצריך לטפל גם בזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': וכדאי שיהיה לנו מכ"ם גשם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו רוצים להתייחס לנושא של תקן הבנייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ננסה לעשות את זה קצר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו ב-זום את דני לקר, רשות ממשלתית למים וביוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מנהל אגף ביטחון מים.

קריאה: הוא מומחה ברמה עולמית לנושא מים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא לא ב-זום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נחזור אליו אחר כך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נעבור לאיל קדר מעיריית תל אביב, מנהל מחלקת חירום.

 << אורח >> איל קדר: שלום, בוקר טוב לכולם.

 << אורח >> איל קדר: גבירתי היושבת ראש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו יודעים בדיוק מה קרה בשנה שעברה בתל אביב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מכירים את ההצפות בנחל אילון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני גם אשמח אם תתייחס לזוועות שקרו בחוף תל אביב בשבוע שעבר, עת היה אירוע הגשם הקיצוני והניקוז ששוב פרץ לתוך הים כי זה גם מראה על היערכות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נשאלת השאלה האם באמת עיריית תל אביב ערוכה לאירוע הגשם הקיצוני שיקרה, גם כדי שלא נראה מחזות טרגיים כמו שהיו בשנה שעברה וגם כדי שלא נראה, אני חייבת להודות, מחזות מזעזעים כמו שאנחנו רואים בים מדי שנה.

 << אורח >> איל קדר: בעיריית תל אביב יש היערכות מדי שנה כאשר אנחנו נערכים לתקופת החורף.

 << אורח >> איל קדר: שוב, בשני היבטים.

 << אורח >> איל קדר: יש את ההיבט התשתיתי ויש כאן פעילות ברמה העירונית לטיפול בתשתיות.

 << אורח >> איל קדר: זאת עיר גדולה כך שלוקח קצת זמן לטפל בתשתיות.

 << אורח >> איל קדר: צריך לקחת בחשבון גם שיש כאן פרויקטים תשתיתיים ברמה הלאומית שגם הם משפיעים על מערכת הניקוז העירונית או בעיר על תשתית הניקוז ויוצרים מדי שנה, או כל פעם כשדיש כאן פרויקט חדש, אפקטים על הניקוז בעיר.

 << אורח >> איל קדר: העירייה נערכת בהיבט המבצעי למתן מענה לאירועים אבל צריך להבין שלעירייה אין אחריות על הצלת חיים.

 << אורח >> איל קדר: הצלת החיים היא של כיבוי אש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האחריות על הצלת חיים יושבת כאן לצדי אבל כדי שהוא יכול להציל חיים, אתם צריכים לעשות את הפעולות שלכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני למשל רוצה לדעת נקודתית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האירוע שקרה לפני שנה בשכונת התקווה, ואני לא הולכת להיכנס אליו עכשיו ולומר מי אשם ומה קרה, מה אתם עשיתם מלפני שנה עד החורף הזה כדי שדבר כזה לא יישנה.

 << אורח >> איל קדר: אנחנו עושים את זה כמדי שנה גם כך.

 << אורח >> איל קדר: צריך להבין שהאירוע הזה היה אירוע חריג בעוצמתו, בהתפתחות שלו, גם בהיבט של המהירות שהוא התפתח וגם בהיבט של כמויות הגשמים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יהיו עוד אירועים כאלה.

 << אורח >> איל קדר: נכון.

 << אורח >> איל קדר: לכן העירייה באופן שוטף מרחיבה את תשתיות הניקוז, עושה כאן פעילות לאורך כל השנה של בניית תשתית ניקוז חדשה, של הרחבת תשתיות ניקוז קיימות.

 << אורח >> איל קדר: שוב, אלה פרויקטים גדולים ולוקח זמן.

 << אורח >> איל קדר: משקיעים כאן מאות מיליוני שקלים בתהליכים האלה ועושים את זה כל הזמן.

 << אורח >> איל קדר: , אנחנו גם נערכים כדי לדעת ולהבין מה הולך לקרות במהלך השנה השוטפת.

 << אורח >> איל קדר: זה מתחיל מזה שאנחנו לא רק נסמכים על התחזית של המדינה, של השירות המטאורולוגי.

 << אורח >> איל קדר: אנחנו היום גם בהתקשרות עם חברה שנותנת תחזית מטאורולוגית נקודתית ופרטנית לרמה המקומית ולא רק לרמה הארצית הכוללת כי אנחנו לא מקבלים את התחזית רק לתל אביב.

 << אורח >> איל קדר: מכ"ם הגשם לא זה שעוזר.

 << אורח >> איל קדר: צריך להבין שמכ"ם הגשם נותן יותר מה היה אחורה ופחות מה הולך להיות קדימה.

 << אורח >> איל קדר: הוא נותן יותר את תנועת העננים וכדומה.

 << אורח >> איל קדר: אנחנו פחות מסתמכים עליו.

 << אורח >> איל קדר: יש לנו מודלים איתם אנחנו עובדים והם נותנים לנו איזשהו חיזוי קדימה על מה הולך לקרות ואיתם אנחנו עובדים.

 << אורח >> איל קדר: לעיריית תל אביב יש היערכות מבצעית של כוחות בשטח שנפרסת לפי רמות כוננות, לאור צפי כמות המשקעים שאמורה לרדת.

 << אורח >> איל קדר: אנחנו כל הזמן פועלים כך וכך גם פעלנו בשנה שעברה.

 << אורח >> איל קדר: מעמידים כוחות כוננות במקומות שמועדים לפורענות בעיר, הם מסומנים, מנותחים ופועלים בהם.

 << אורח >> איל קדר: לגבי האירוע שהיה בשנה שעברה.

 << אורח >> איל קדר: אני לא כל כך יכול להתייחס אליו כי הוא עדיין בדיון משפטי בל עיריית תל אביב בסך הכול הגיעה מהר מאוד למקום הזה.

 << אורח >> איל קדר: במקרה היינו פרוסים באזור והגענו מהר לנקודה.

 << אורח >> איל קדר: שוב, אנחנו לא יכולים לעשות שום דבר לגבי הצלת חיים.

 << אורח >> איל קדר: אנחנו כן מודיעים לתושבים על היערכות לקראת החורף, מה הם צריכים לעשות, מה אנחנו מצפים מהם.

 << אורח >> איל קדר: השנה הוספנו עוד דברים לאור האירועים שקרו בשנה שעברה מבחינת הנחיה לתושבים.

 << אורח >> איל קדר: אנחנו יוצאים גם נקודתית, כשיש מופעי גשם ופונים לתושבים להיערך או לעשות מבחינתם את כל מה שאפשר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה בדיוק מה שרציתי לשאול אותך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שמהבחינה הזאת – וזה משהו שאני חושבת שכל העיריות וגם אתם צריכים להיות מודעים לו – דווקא בזכות משבר הקורונה ומה שאנחנו עוברים, אני יכולה לומר כתושבת תל אביב שאני מקבלת הודעות לווטסאפ שלי, של לב העיר, גם על בדיקות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השאלה האם אתם מיישמים את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למשל, אם מחר קורה אירוע כזה של גשם יוצא דופן, האם יש לכם אפשרות לשלוח הודעות ספציפיות לתושבים בשכונה להישאר, להיזהר, לא להיכנס למחסנים, לא להיכנס לחניונים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדברים האלה הם מצילי חיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם אתם ערוכים לזה יותר מכפי שהייתם בשנה שעברה?

 << אורח >> איל קדר: כן.

 << אורח >> איל קדר: הכנו הודעות ממוקדות לתושבים באזורים ספציפיים לגבי אפשרויות של מופע גשם קיצוני שאמור להיות בתקופה קדימה לאור התחזית.

 << אורח >> איל קדר: שוב, זה לא לכל התושבים אלא רק לאלה שמחוברים לדיגיטל שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה אתם צריכים רק מי שמחובר לדיגיטל?

 << אורח >> איל קדר: חוקית אי אפשר להגיע היום לכל אחד ואחד בצורה פרטנית עם מסרון או משהו כזה.

 << אורח >> איל קדר: אי אפשר לעשות את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה?

 << אורח >> איל קדר: פיקוד העורף ניסה לעשות מערכת של העברת הודעות.

 << אורח >> איל קדר: אין היום שירות דחיפה של הודעות.

 << אורח >> איל קדר: חוקית אנחנו לא יכולים לעשות את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מוזר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מקבלת עשרות הודעות מאנשים שאני לא רוצה לקבל מהם, אז דווקא הודעות מצילות חיים אני לא יכולה לקבל?

 << אורח >> איל קדר: חוקית במדינה עדיין אסור לעשות את זה.

 << אורח >> איל קדר: אם היינו יכולים, מזמן היינו עושים זאת.

 << אורח >> איל קדר: אנחנו מנסים למצוא פתרונות אבל לחברות הסלולר אסור היום לתת לנו את כל מי שנמצא באזור מסוים שנוכל לשלוח לו הודעות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני כאזרחית חשופה לאין ספור הודעות שאני מקבלת, כולל בחירות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כולם כל הזמן שולחים הכול.

 << אורח >> איל קדר: אם רוצים, צריך לחוקק ולאפשר לנו לעשות דבר כזה.

 << אורח >> איל קדר: זה לא ברמה של רשות מקומית לפעול אלא זה צריך להיות ברמה הלאומית, מה שיאפשר לצאת לשידור ולשלוח הודעות.

 << אורח >> איל קדר: אני יודע שבארצות הברית, מניסיון, זה עובד.

 << אורח >> איל קדר: אם הולך לרדת גשם, אתה אפילו מטייל באיזשהו מקום, כל מי שנמצא באזור שבו יש צפי למזג אוויר חריג או לאירוע כזה ואחר, נדחפות הודעות SMS לפלאפון.

 << אורח >> איל קדר: ביפן אפילו מדליקים לו את הפלאפון ושולחים לו הודעה פנימה.

 << אורח >> איל קדר: אנחנו לא יכולים לעשות דבר הזה.

 << אורח >> איל קדר: בכלים שעומדים לרשותנו, אנחנו היום פועלים, אם זה דרך התקשורת, דרך הפייסבוק, דרך הדיגיטל כאשר כמעט מחצית מהתושבים מחוברים אליו ואנחנו שולחים אליהם הודעות בדחיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עוד משהו שחשוב לך לומר?

 << אורח >> איל קדר: אני רוצה להגיד שיש לנו תיאום טוב מאוד עם כל ארגוני החירום.

 << אורח >> איל קדר: יש לנו קישור ישיר למרכזי הפעלה של המשטרה, של כיבוי והצלה שיש לנו אתם קשר ישיר גם ברמה האישית וגם ברמה של מרכזי הפעלה ומוקדים.

 << אורח >> איל קדר: יש לנו תיאום מסודר אתם, פרטני לכל אירוע ואירוע.

 << אורח >> איל קדר: שוב, בהתאם למה שאנחנו צריכים לעשות ויכולים לעשות, אנחנו ערוכים ברמה טובה מאוד מבחינת המוכנות שלנו לתת מענה לדברים האלה, כולל טיפול באנשים שמתפנים, טיפול בדירות מוצפות ומענה לכל דייר שאנחנו מגיעים אליו הביתה ומטפלים לו בבית ועוזרים לו גם לאחר מכן לטפל בבית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה.

ג'אבר עסאקלה: גברתי היושבת ראש, אורחים נכבדים.

ג'אבר עסאקלה: אני מתנצל שלא השתתפתי מתחילת הישיבה אבל הייתי בוועדות אחרות.

ג'אבר עסאקלה: כמו שאתם יודעים הוועדות עובדות במקביל.

ג'אבר עסאקלה: אני מתנצל.

ג'אבר עסאקלה: אני רוצה לומר שהעניין של ההצלה הוא לא רק עניין של הכבאות וההצלה אלא גם עניין של תשתיות.

ג'אבר עסאקלה: כמובן אנחנו מגיעים למצבי חירום בגלל שהתשתיות הן רעועות.

ג'אבר עסאקלה: זו הבעיה שלנו.

ג'אבר עסאקלה: דוגמה.

ג'אבר עסאקלה: כביש 85 מצפת לעכו, יש ישובים ערביים צפונית לכביש, שם יש קו ביוב גדול ומוכן, אבל חסרים 30 מיליון שקלים לחבר את הכפרים דיר אל אסד ומג'דל כרום לקו הזה.

ג'אבר עסאקלה: ברור שבכל חורף יהיו שם הצפות, יהיו מצבי חירום והכביש ייסגר.

ג'אבר עסאקלה: הבעיה היא גם בידי הרשויות המקומיות אבל בעיקר היא בידי משרדי הממשלה.

ג'אבר עסאקלה: יש לי כמה מילים טובות לומר על כבאות והצלה.

ג'אבר עסאקלה: כמי שעוקב אחרי מה שקורה בחברה הערבית, בישובים הערביים, אני רואה שיש ממש התקדמות משמעותית בקשר ובשיתוף הפעולה בין ראשי הרשויות לבין כבאות והצלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מאמינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה לא הראשון שאומר את זה כאן וזה יפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני ממש שמחה לשמוע את הדברים האלה.

ג'אבר עסאקלה: אני שמח לומר את זה אבל כמובן אחר כך יבוא אבל.

ג'אבר עסאקלה: אני מרגיש נוכחות גם בתקשורת הערבית, מודעות וכולי.

ג'אבר עסאקלה: אני מרגיש שיתוף פעולה.

ג'אבר עסאקלה: אני רואה מפגשים וזה ממש מצוין.

ג'אבר עסאקלה: האלה היא עד כמה אנחנו יכולים לסמוך עליך, חברים, כדי להגביר ולחזק את השירות שניתן לישובים הערביים.

ג'אבר עסאקלה: יש ישובים ערביים קטנים ונידחים וכמובן אין הצדקה להקים תחנת כיבוי אש בכל ישוב וישוב, אבל צריך שיהיה מצב שבכל מקרה חירום תוכלו להגיע.

ג'אבר עסאקלה: זה מה שחסר לנו.

ג'אבר עסאקלה: יש אזורים שחסרים בהם תחנות כיבוי אש ואני מאמין שאם אנחנו נשתף פעולה ונעבוד יחד מול משרדי הממשלה בעניין הזה, נוכל לקדם את זה תוך זמן קצר.

ג'אבר עסאקלה: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הבנתי שדני לקר התחבר אלינו.

דני לקר: כן.

דני לקר: אני מתנצל.

דני לקר: תקלה טכנית במחשב ועכשיו אני במכשיר הנייד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נדרשנו כאן קודם לגבי הסוגיה של בנייה חדשה והצורך בתקן בנושא של ניקוז.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו רואים בשנים האחרונות את השיטפונות ויודעים שחלק מהסיבות היא העובדה שאנחנו בונים יותר ויותר, אין ניקוז כמו שצריך, אין חלחול והמים נשטפים ובסופו של דבר אנחנו נחשפים למופעי שיטפונות שלא הכרנו בעבר, כמובן גם בגלל גשם קיצוני שלא היה בעבר וגם הסוגיה הזאת של בינוי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו יודעים כמה תוכניות בינוי עוד יש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הזכרנו את אשקלון עם תוכנית הגג שצפויה להוסיף שם עוד עשרות אלפי יחידות דיור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה הרשות הממשלתית לביוב ומים עושה בנושא הזה של תקן מחמיר בנושא של חלחול?

דני לקר: גברתי היושבת ראש, אני אומר לך בכנות שאני לא בטוח שאנחנו הכתובת הנכונה.

דני לקר: אני ממונה על תחום החירום ואני אשמח להתייחס לתחומים שעוסקים בתחום החירום והביטחון.

דני לקר: למיטב ידיעתי, נושא הניקוז ברשויות המקומיות מטופל לא על ידי ספקי המים אלא על ידי הרשות המקומית ועל ידי רשות הניקוז.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבנייה חדשה, זה לא אתה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התקן של בנייה חדשה.

דני לקר: אני חושש שאני לא הכתובת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש משהו שאתה רוצה להוסיף אם שמעת את הדיון כאן?

דני לקר: שמעתי את מרבית הדיון.

דני לקר: כמו שנאמר, אנחנו משתפים פעולה עם השירות המטאורולוגי בנושא של התחזיות ואנחנו מסייעים לכבאות והצלה בכל מה שהוא צריך.

דני לקר: הנושא של הניקוז עצמו לא יושב ברשות המים אלא יושב ברשויות המקומיות וברשות הניקוז שאינה חלק מרשות המים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רשות הניקוז ששייכת למשרד הפנים.

דני לקר: משרד החקלאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מאוד מודה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לסכם את הדיון שקיימנו כאן היום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קודם כל, אני רוצה להודות לך מאוד רב טפסר דדי שמחי על שהגעת לכאן היום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לחזור על ההערכה הרבה שיש לי לכוחות הכיבוי וההצלה שמסכנים את עצמם במטרה להציל חיי אדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שבהחלט התרשמנו מהפעילות הענפה שאתם מבצעים ואשמח אם תעביר לכל לוחמי האש את ההערכה שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהמשך לדבריו של נציג רח"ל שדיבר כאן על ההיערכות למשבר האקלים והיעדים האסטרטגיים – וגילינו שיש כאן איזושהי בעייתיות באיומים האסטרטגיים אליהם נדרשת רח"ל – אני חושבת שנקיים על כך דיון בקרוב עם מערכת הביטחון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה תפנה ליושב ראש השלטון המקומי מר חיים ביבס שיוציא קריאה לשיתוף פעולה אתכם בכל מה שקשור למאמץ הזה, להגביר את התקנת גלאי העשן בבתי האזרחים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נקיים גם דיון על הנושא של הגדלת הסמכויות והתקציבים של השירות המטאורולוגי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גיליתי כאן תמונת מצב מאוד מאוד מדאיגה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לגבי אשקלון, נצטרך לדבר עם רשות הניקוז בנושא של תקן חדש, התקן בנושא של חלחול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפני שאני מעבירה לך למילות סיכום, בהחלט נשמח לקיים סיור באותה קריית הדרכה ואימונים של רשות כבאות וההצלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה, אם אתה רוצה לסכם.

דדי שמחי: גברתי היושבת ראש, תודה רבה על הדיון הזה.

דדי שמחי: אני חושב שזה דיון חשוב.

דדי שמחי: הדיון הזה רק מעיד שההבנה לסכנות לעורף במדינת ישראל שנובעות משינויי אקלים מובנת.

דדי שמחי: אנחנו נמשיך לשפר את המוכנות של כבאות והצלה לישראל לאירועי חורף ושריפות קיץ יחד עם הרשויות המקומיות וכמובן עם כל הגורמים האחרים.

דדי שמחי: אני מנצל את ההזדמנות הזאת לומר לך שחשוב לנו לקדם את כל מה שקשור לשירות לאומי ושירות אזרחי מכל החברות.

דדי שמחי: צריך לבדוק ולקדם פעולה גם דרך הוועדה כאן.

ג'אבר עסאקלה: לא הבנתי איך זה קשור, השירות הלאומי והשירות האזרחי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא רוצה לעודד.

דדי שמחי: אני רוצה לעודד שיגיעו מהמגזר החרדי.

ג'אבר עסאקלה: לאומי, זה לאום.

ג'אבר עסאקלה: זאת שאלה.

ג'אבר עסאקלה: איזה לאום?

ג'אבר עסאקלה: בואו נעזוב את זה.

ג'אבר עסאקלה: זה שנוי במחלוקת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נקרא לזה שירות אזרחי.

דדי שמחי: גם הקצאת חיילי חובה כמוצבים בכבאות.

דדי שמחי: אני מאוד שמח שהוועדה נרתמת לקידום התקנות גלאי העשן.

דדי שמחי: אני אדבר שוב עם ביבס.

דדי שמחי: דיברנו אתו והוא עוזר לנו .

דדי שמחי: אני שמח שכל הוועדה תבוא אלינו לביקור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לנצל את הזדמנות ולומר כמה מילים לפני שאנחנו נועלים את הישיבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להתייחס למשהו אחר לחלוטין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הגיע אלי הבוקר סרטון בו רואים תומכי נתניהו קוראים קריאות גנאי לעבר משפחה שכולה בקיסריה ומזכירים באופן משפיל את אובדן בנם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי שיראה את הסרטון הזה, לי יש צמרמורת עכשיו כשאני אומרת את הדברים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שאם לראש הממשלה שלנו יש מעט כבוד למשפחות השכולות, הוא צריך להסתכל להן בעיניים, להתנצל ולגנות מיד את האופן המגנה בו האנשים האלה נהגו בשליחותו, דברים שמפרקים את החברה שלנו, את הערכים הבסיסיים עליה אנחנו רוצים לבנות אותה, של אחווה, חמלה והדדיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אלה הערכים עליהם אנחנו רוצים להשתית את החברה שלנו ואני קוראת לו לגנות הדברים האלה מיד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לכם.