הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 23, פרוטוקול מספר 35, 2020-11-17 11:00

יעקב טסלר: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה עם סקירת דוח פעילות רשות האוכלוסין וההגירה לשנים 2019–2020.

יעקב טסלר: יש לי את הכבוד שפרופ' שלמה מור-יוסף, המנכ"ל, נמצא איתנו.

יעקב טסלר: זה כבוד לנו.

יעקב טסלר: ימים לא קלים, ראית לנכון להקדיש מזמנך היקר.

יעקב טסלר: אני יודע שאתה לא משועמם.

יעקב טסלר: עבודה מרובה לפניך לא רק בשעות הפעילות של המשרד, הרבה מעבר.

יעקב טסלר: אני מברך אותך על כך.

יעקב טסלר: בהמשך אנחנו נשמח לשמוע ממך על הדברים.

יעקב טסלר: אני מברך גם את אלה שמשתתפים איתנו פה, פיזית.

יעקב טסלר: ידידי, רבנו אלכס.

יעקב טסלר: אנחנו נמצאים במלחמה כבר תשעה חודשים.

יעקב טסלר: הפרופ' יודע לומר מתי זה אמור להסתיים?

יעקב טסלר: מתפללים.

יעקב טסלר: על כל פנים, במלחמה הנוכחית יש לנו כמה וכמה חזיתות.

יעקב טסלר: יש לפעמים שאנחנו יודעים ממלחמה, יש דרום, יש צפון.

יעקב טסלר: פה כל ארבעת הצדדים נמצאים בתוך המלחמה בתוך המקום הזה.

יעקב טסלר: אחת מהחזיתות החשובות או העיקר זה שדה התעופה, הכניסות והיציאות מהארץ.

יעקב טסלר: כל השנה שומרים על היוצאים, על הנכנסים, ועכשיו נוספה זירה מסוימת, מיוחדת, בעצם לשמור לא רק על הביטחון של המדינה, גם על בריאותם.

יעקב טסלר: בעצם נהפכתם לאיזה חלק של אגף במשרד הבריאות, שאתם מחויבים ועושים מאמץ לראות איך למנוע חס ושלום את ההידבקויות, גם אלה שיוצאים, גם אלה שנכנסים, לשלום הציבור.

יעקב טסלר: מטבע הדברים, ישנם הרבה אנשים שרוצים להגיע לארץ.

יעקב טסלר: עם כל הכאב שבדבר, אכן הוציאו קריטריונים מאוד מאוד ברורים מי רשאי להיכנס, מי לא רשאי להיכנס.

יעקב טסלר: מטבע הדברים, יש הרבה אנשים שרוצים להיכנס ולא בדיוק עומדים בקריטריונים.

יעקב טסלר: אנחנו גם מבינים לליבם, אם זה בשמחות ואם זה בדברים אחרים, אבל אלה הם הקריטריונים.

יעקב טסלר: אתם עומדים בראש החזית, מנסים לעשות את הכול.

יעקב טסלר: אני רוצה לציין שאכן הייתי השבוע בסיור במקום עם חברי הוועדה.

יעקב טסלר: אני התאכזבתי, אלכס, שלא הגעת.

אלכס קושניר: אני, האמת, תכננתי להגיע אבל לא יכולתי בסוף.

יעקב טסלר: כן, כן, אני אומר שהתאכזבתי, אבל אתה משלים את זה פה, אז זה בסדר.

יעקב טסלר: אכן אני אישית והחברים התרשמו מאוד מאוד מהעבודה המאומצת סביב השעון שהאנשים הנפלאים עושים במקום, עם חשיבה, ועושים את הכול לבוא ולהקל על הציבור.

יעקב טסלר: יחד עם זאת תמיד אנחנו שואפים לשלמות.

יעקב טסלר: אנחנו תמיד רוצים לבוא לייעל ולשפר.

יעקב טסלר: נוכחתי לראות שהאנשים האלה קשובים ומעוניינים לשפר, מעוניינים לייעל, וזה כבר טוב.

יעקב טסלר: אף אחד לא מגיע ואומר, ככה זה, אלה הם הקריטריונים, אלה הם הדברים.

יעקב טסלר: יש הרבה דברים לפנים משורות הדין.

יעקב טסלר: יש דברים שהם מתחשבים ועל כך מגיעה להם את התודה.

יעקב טסלר: אני אשמח להעביר אליך את רשות הדיבור, פרופ' שלמה מור-יוסף, לתת איזו סקירה קצרה על עבודת הקודש שאתם עושים.

יעקב טסלר: בבקשה.

שלמה מור-יוסף: בוקר טוב, תודה רבה חבר הכנסת טסלר, יושב-ראש הוועדה.

שלמה מור-יוסף: שלום לחבר הכנסת קושניר.

שלמה מור-יוסף: כבוד גדול הוא לנו להופיע.

שלמה מור-יוסף: זה חלק מהמחויבות שלנו.

שלמה מור-יוסף: הכנסת היא הגוף שמבקר ומנחה אותנו ואנחנו באים לפה ברצון רב גם לדיווחים תקופתיים וגם בנושאים נקודתיים.

שלמה מור-יוסף: בחודש האחרון אנחנו נמצאים בכל ועדות הכנסת, כולל ועדת חוץ וביטחון.

שלמה מור-יוסף: בכל הוועדות אנחנו נמצאים עם הנושאים שנמצאים לפתחינו, שמטבע הדברים מתרכזים עכשיו בנושא שאמרת, אבל צריך לזכור שעולם כמנהגו נוהג.

שלמה מור-יוסף: כל הנושאים האחרים שאנחנו אמונים עליהם ממשיכים להתבצע.

יעקב טסלר: עבודה כפולה ומכופלת.

שלמה מור-יוסף: נכון.

שלמה מור-יוסף: הנושא היום שהוא היה הטריגר להגעה שלנו לכאן הוא באמת הדוח השנתי שלנו של 2019 שהוא דוח לפני המבול, אבל כמובן המבקרת הפנימית, הגברת נירית אלקלעי, תדגיש גם את הנושאים של הקורונה והמשמעות שלהם לגבי העשייה שלנו.

שלמה מור-יוסף: צריך באמת לציין שאנחנו בתקופה הזאת לא סגרנו ולו ליום אחד את קבלת הקהל שלנו.

שלמה מור-יוסף: כל פעילות הרשות, ותיכף אני אציין את המבנה ואת ההיקף, אבל לא סגרנו קבלת קהל ולו ליום אחד.

שלמה מור-יוסף: חלק צמצמנו.

שלמה מור-יוסף: בימים של הסגר הקשה הפעלנו רק חמש עד שבע לשכות פזורות בכל הארץ, אבל נכון להיום הכול פתוח, קבלת קהל רגילה.

שלמה מור-יוסף: כמובן בחלק מהדברים ירדה הפעילות כי הציבור פחות רץ להוציא דרכונים, אבל בסך הכול אנחנו באמת בפעילות מלאה שהיא יותר ממצב רגיל, כי צריך להתאים כל הזמן את המצב למצב הקורונה המשתנה, ומצב הקורונה משתנה כל יום.

שלמה מור-יוסף: זה משפיע עלינו בהרבה מאוד נושאים.

שלמה מור-יוסף: אני לא אתן את כל הפירוט אבל היה לי חשוב לפני שצוללים לתלונות וכמה היו ואיזה סוג תלונות ומה אנחנו עושים איתם, קצת לתת תמונה כללית מי אנחנו בכלל, מי זה רשות האוכלוסין וההגירה.

שלמה מור-יוסף: (הצגת מצגת) מה הייעוד שלנו?

שלמה מור-יוסף: הייעוד שלנו באופן כללי הוא להסדיר את מעמדם החוקי של אזרחי ישראל, תושבי ישראל וכל הזרים השוהים בה וכל אלה שרוצים להגיע אליה.

שלמה מור-יוסף: זה היקף גדול מאוד של "צרכנים".

שלמה מור-יוסף: אנחנו נמצאים תחת מספר חוקים.

שלמה מור-יוסף: החוק המרכזי שלנו שהוא באמת החוק שמנחה אותנו, זאת מדיניות ההגירה של ישראל אם רוצים להגדיר אותה, זה חוק השבות.

שלמה מור-יוסף: מעבר לזה יש חוק האזרחות, חוק הכניסה לישראל, מרשם אוכלוסין, ביומטריה, ההסתננות.

שלמה מור-יוסף: רואים שם את כל רשימת החוקים כפי שהיא פרוסה לפניכם.

שלמה מור-יוסף: אם אנחנו נעבור לשקף הבא, זה חזון הרשות.

שלמה מור-יוסף: זה המצפן הארגוני שלנו שאנחנו פיתחנו אותו, העובדים עובדים לאורו, שקודם כל אנחנו שומרים על זהותה היהודית והדמוקרטית של מדינת ישראל.

שלמה מור-יוסף: אם צריך לשמור על הזהות, התפקיד הוא שלנו, לשמור על המדינה הזאת כמדינה יהודית ברוח חוק השבות, אבל גם כמדינה דמוקרטית, והמתח הזה נמצא כל יום בשטח, וכמובן הרשות תעניק שירות נגיש, מקצועי, אנושי, יוזם וחדשני, זה המסר המרכזי.

שלמה מור-יוסף: אנחנו גוף השירות הגדול ביותר בשירות המדינה.

שלמה מור-יוסף: יש את ביטוח לאומי שהוא לא נקרא פורמלית שירות המדינה, ויש אותנו כגוף השירות הגדול ביותר שקיים.

שלמה מור-יוסף: את מי אנחנו משרתים?

שלמה מור-יוסף: כעשרה מיליון תושבי המדינה ואזרחיה לכל אורך מסלול חייהם, 11 מיליון זרים הבאים בשערי המדינה, זה מה שהיה בשנת 2019.

שלמה מור-יוסף: הם גם יוצאים, אז אנחנו משרתים אותם פעמיים, ובערך חצי מיליון זרים במעמדים שונים שנמצאים בארץ.

שלמה מור-יוסף: זה ההיקף של הפעילות.

שלמה מור-יוסף: אלה האנשים שמקבלים מאיתנו שירות כל שנה.

שלמה מור-יוסף: יש לנו תיירים, יש לנו עובדים זרים, יש לנו עובדים פלשתינאים, יש לנו תלמידים ומתנדבים, יש לנו תושבים ארעיים ויש כל הקבוצות האחרות, אנשי דת, דיפלומטים, דברים מהסוג הזה.

שלמה מור-יוסף: פה בערך חצי מיליון.

שלמה מור-יוסף: אם אנחנו עוברים לאלה שנמצאים שלא כחוק בישראל, אז יש פה שלוש קבוצות עיקריות.

שלמה מור-יוסף: קבוצה אחת זה תיירים שנכנסו ארצה ולא יצאו.

שלמה מור-יוסף: קבוצה שנייה זה מה שנקרא, מסתננים, תושבי אריתריאה וסודן שנמצאים פה.

שלמה מור-יוסף: רק בשביל ההגדרה, מסתננים זה הגדרה משפטית, זה לא הגדרה ערכית.

שלמה מור-יוסף: הגדרה משפטית אומרת, מי שנכנס לישראל שלא דרך מעבר גבול מוסדר, ולכן הם נקראים מסתננים, לא בגלל שמישהו רוצה לתת להם תוויית כזאת או אחרת, אבל הם אזרחי אריתריאה וסודן שנמצאים פה, ויש פה בסביבות 32,000, וכמובן קבוצה נוספת זה עובדים זרים שנכנסו לישראל והחליטו שהם נשארים פה.

שלמה מור-יוסף: כשהסתיימה להם האשרה הם נשארו פה, ופה יש בערך 17,000 כאלה.

שלמה מור-יוסף: בסך הכול אנחנו מדברים פה על סדר גודל של 100,000 זרים ששוהים פה שלא כחוק בישראל.

יעקב טסלר: זה עולה או יורד?

שלמה מור-יוסף: זה די סטטי.

שלמה מור-יוסף: מספר האריתריאים והסודנים יורד בהדרגה.

שלמה מור-יוסף: היה כבר שלב שהם היו 60,000.

שלמה מור-יוסף: היום הם 30,000.

שלמה מור-יוסף: מצד אחד הם עוזבים בהגדרה בכמויות קטנות, מצד שני יש ילודה.

שלמה מור-יוסף: מעבר ל-32,000 שתוארו פה, יש בערך 10,000 ילדים שלהם, וזה אתגר.

יעקב טסלר: לכן אולי לא מסתננים יותר, אבל הילודה בעצם - - -

שלמה מור-יוסף: נכון.

שלמה מור-יוסף: אין כניסה חדשה שלא דרך מעברי הגבול, בגלל כל הפעילויות שנעשו על ידי הממשלה.

שלמה מור-יוסף: איך אנחנו מתמודדים עם זה?

שלמה מור-יוסף: יש לנו ארבעה מינהלים.

שלמה מור-יוסף: מינהל אחד שהוא מינהל האוכלוסין, שדן בכל הנושא של תיעוד ומעמד.

שלמה מור-יוסף: המינהל השני זה ביקורת גבולות, כמו כן הוא.

שלמה מור-יוסף: יש 22 תחנות גבול סביב ישראל, אוויריים, יבשתיים וימיים שאנחנו נמצאים שם.

שלמה מור-יוסף: יש מינהל העובדים הזרים שעוסק בעובדים זרים לכל אורך חייהם, זאת אומרת, מהרגע שחותמים הסכם עם המדינות עד הרגע שהם מגיעים לפה ועד הרגע שהם יוצאים מפה.

שלמה מור-יוסף: המינהל הזה כפוף להחלטות ממשלה.

שלמה מור-יוסף: עובדים זרים מגיעים לכאן רק בהחלטות ממשלה.

שלמה מור-יוסף: החלטות הממשלה מדברות על המדינות והחלטות ממשלה מדברות על מקצועות והחלטות ממשלה מדברות על הכמויות.

שלמה מור-יוסף: אנחנו הגורם המבצע.

שלמה מור-יוסף: אנחנו שותפים בקבלת ההחלטות אבל הכול כפוף להחלטות ממשלה.

אלכס קושניר: רק לדייק.

אלכס קושניר: יש גם כאלה שמגיעים ומבקשים סטטוס פליט או משהו כזה.

אלכס קושניר: איפה זה נכנס?

שלמה מור-יוסף: זה קבוצה של מבקשי מקלט, תיכף אנחנו נתייחס אליהם.

שלמה מור-יוסף: יש לנו קבוצה שלמה של מבקשי מקלט.

שלמה מור-יוסף: זה אנשים שמגיעים ארצה והם החליטו שמסוכן להם במדינתם.

אלכס קושניר: מגיעים כתיירים, נכון?

שלמה מור-יוסף: הם מגיעים כתיירים או מגיעים כעובדים זרים ואז הם מחליטים, אנחנו נשארים פה, אז הם פונים אלינו לבקש מקלט.

שלמה מור-יוסף: מהרגע שמישהו מבקש מקלט עד שהוא מקבל תשובה, הוא יכול להישאר.

יעקב טסלר: תשובה לוקחת כמה זמן, שנה?

שלמה מור-יוסף: זה תלוי.

שלמה מור-יוסף: ברגע שמציפים אותנו, והיו בתקופה האחרונה הצפות בעיקר מברית המועצות לשעבר, מדינות שפטורות מאשרה, מגיעים לפה, מגיעים כתיירים.

שלמה מור-יוסף: היה לנו עשרות אלפים כאלה.

שלמה מור-יוסף: הגענו לאיזשהו הסדר שהטיפול בהם הוא יותר מהיר, אז זה צמצם את התופעה הזאת, אבל אנחנו עדיין נמצאים בסביבות של כמעט 60,000–70,000 בקשות שאנחנו צריכים להתמודד איתן.

שלמה מור-יוסף: אלה התפקידים: הנפקה של תיעוד, טיפול בבקשות לקבלת מעמד, רישיונות לעובדים זרים, בקשות למקלט מדיני כפי שהוזכר, ואכיפה על מעסיקים.

שלמה מור-יוסף: העובדים הזרים זכאים לזכויות.

שלמה מור-יוסף: התפקיד שלנו ושל משרד העבודה, לוודא שהם מקבלים את הזכויות.

שלמה מור-יוסף: אנחנו נמצאים בשטח ורואים שתנאי המגורים שלהם נאותים, שהמשכורת שלהם ראויה, שההפרשות הסוציאליות שלהם מתקבלות בצורה טובה וכך הלאה.

אלכס קושניר: אבל אתם לא כרגולטור.

אלכס קושניר: כמפקח, נכון?

שלמה מור-יוסף: יש הסכמים שהמעסיק צריך לחתום ואנחנו באים ובודקים.

שלמה מור-יוסף: קודם כל אנחנו שותפים להסכמים.

שלמה מור-יוסף: דבר שני, אנחנו באים לשטח ורואים אם תנאי החיים שלהם הם כפי שהבטיחו ואם השכר וההפרשות הסוציאליות בעיקר - - -

אלכס קושניר: אבל לא היטלי מס?

שלמה מור-יוסף: לא.

שלמה מור-יוסף: אנחנו גובים רק אגרות ברגע שהם מבקשים את הבקשה.

שלמה מור-יוסף: אם נסתכל בשקף הבא, אנחנו פרוסים בכל הארץ, מקצרין ועד אילת, באמת בצורה שנוחה לאוכלוסייה לקבל שירות במקום הקרוב למגוריהם.

שלמה מור-יוסף: יש לנו שלושה מיליון מקבלי שירות פרונטלית בכל האזורים שלנו.

שלמה מור-יוסף: אנחנו נותנים יותר ממיליון דרכונים ומסמכי נסיעה, כמעט מיליון תעודות זהות ומיליון תעודות נוספות, לידה, פטירה, תמציות רישום ודברים נוספים.

שלמה מור-יוסף: אם אנחנו רואים מספרים נוספים, אז אמרתי, יש 100,000 עובדים זרים, יש 100,000 עובדים פלשתינאים, יש לנו כ-2,300 עובדים ירדנים שהם באילת.

שלמה מור-יוסף: הקורונה השפיעה, עכשיו הם לא באילת כי אילת לא הייתה צריכה אותם.

שלמה מור-יוסף: עכשיו אילת צריכה אותם אבל ירדן היא מדינה אדומה.

שלמה מור-יוסף: אם הם יחזרו, הם צריכים שבועיים בידוד.

שלמה מור-יוסף: מתעסקים עם כל העסק הזה שהוא מורכב, מי משלם, מי מפקח, מי שומר וכך הלאה וכך הלאה.

שלמה מור-יוסף: הנושא של סיעוד ביתי מנוהל על ידי לשכות פרטיות.

שלמה מור-יוסף: הם הגורם שמביא את העובדים הזרים והם אחראים לזה כלפי המטופלים, ואנחנו הם אלה שנותנים להם את ההיתרים ומפקחים על הפעילות שלהם.

שלמה מור-יוסף: בשקף הבא אנחנו יכולים לראות את מספר העוברים בשדות התעופה.

שלמה מור-יוסף: יש 23,000 סיבובי כניסה.

שלמה מור-יוסף: סיבובי כניסה זה בכניסה לישראל.

שלמה מור-יוסף: בקרי הגבול חושבים שמישהו בא לא למטרה שלשמה הוא אמר שהוא בא, הוא אמר שהוא בא להיות תייר ואנחנו לא מתרשמים שזה נכון, יש סירובים שנובעים בגלל סיבות ביטחוניות.

שלמה מור-יוסף: יש סירובים בגלל סיבות משטרתיות, מסיבות שונות, אז זה הרבה מאוד, זה 23,000 בשנה.

שלמה מור-יוסף: יום-יום מתעסקים עם זה.

שלמה מור-יוסף: זה גורם גם לאי נוחות דיפלומטית מול המדינות שאת אזרחיהן אנחנו מסרבים, ולפעמים כתוצאה מזה הם מסרבים את האזרחים שלנו.

שלמה מור-יוסף: זה איזשהו תהליך שעכשיו נעצר כי אין תנועה, אבל אני מניח שהוא יחזור בצורה כזאת אחרת.

שלמה מור-יוסף: רשות האוכלוסין וההגירה היא לא חלק ממשרד הפנים.

שלמה מור-יוסף: רשות האוכלוסין וההגירה היא עצמאית.

שלמה מור-יוסף: היא כפופה לשר הפנים.

שלמה מור-יוסף: כמו שביטוח לאומי כפוף לשר הרווחה, הוא לא כפוף למנכ"ל משרד הרווחה.

שלמה מור-יוסף: זה יחידה בפני עצמה.

שלמה מור-יוסף: שר הפנים מנחה אותנו.

שלמה מור-יוסף: אלה הנקודות של המיקוד שהוא הביא אותם.

שלמה מור-יוסף: אני לא אעבור על הכול.

שלמה מור-יוסף: אם בודקים את שביעות הרצון, זה היחידה הממשלתית שבודקת את שיפור השירות בשירות הציבורי.

שלמה מור-יוסף: אם אתם מסתכלים, אנחנו נמצאים בצבע כחול.

שלמה מור-יוסף: הצבע התכלת הוא כלל היחידות ואתם רואים שבכל הפרמטרים אנחנו מעל הממוצע, חוץ מהשירות הטלפוני שהוא נמצא במרכז העשייה שלנו.

שלמה מור-יוסף: זה שיפור לעומת שנים קודמות אבל אנחנו בהחלט רואים שבנושא הזה יש צורך בשיפור.

שלמה מור-יוסף: עשינו מספר רב של פעולות בכדי לשפר את השירות הטלפוני שלנו, אבל שירות האינטרנט, השירות הפרונטלי הוא מעל הממוצע, וגם שביעות הרצון הכללית היא מעל הממוצע של כל יחידות הממשלה, בבדיקה שלא אנחנו עושים.

שלמה מור-יוסף: השירות הדיגיטלי שלנו, השקענו בו הרבה מאוד.

שלמה מור-יוסף: נתנו לו דחיפה חזקה מאוד בתקופת הקורונה שבה אנחנו עושים זימון תורים באופן דיגיטלי.

שלמה מור-יוסף: אנחנו נותנים שירות לניפוק תעודות, שאפשר לעשות את זה מהבית.

שלמה מור-יוסף: אפשר לקבוע את שם היילוד מהבית, אפשר לקבל ספח של תעודת זהות מהבית, את כל הנושא של עובדים זרים אפשר לנהל בצורה מקוונת, כולל מעקב.

שלמה מור-יוסף: משפחה שהגישה בקשה לעובד זר, יכולה לראות את מקום הבקשה או איפה הבקשה עומדת מבחינת הטיפול שהיא עוברת אצלנו.

שלמה מור-יוסף: ביקורת גבולות, בדור הישן שהוא היה דור הכי חדשני שיש, הייתה כולה טכנולוגית.

שלמה מור-יוסף: המעבר היה לוקח 18 שניות.

שלמה מור-יוסף: היום הוא לוקח עשר דקות כי יש את כל תהליכי הבריאות שצריך לעשות.

שלמה מור-יוסף: לקראת שנת התקציב הבאה, בעזרת השם כשיהיה תקציב, אנחנו מתוכננים לעשות קפיצה גדולה של טרנספורמציה דיגיטלית שאנחנו הבסיס לכל שירותי הממשלה, כי כל מי שרוצה לעשות דברים דיגיטליים, צריך הזדהות.

שלמה מור-יוסף: כל ההזדהות היא מול מרשם האוכלוסין.

שלמה מור-יוסף: אנחנו צריכים את מרשם האוכלוסין לחזק, לייצר זרימת מידע קלה.

שלמה מור-יוסף: למשל, כל המובטלים שפנו לשירות התעסוקה וביטוח לאומי, כולם הגיעו אלינו, דיגיטלית כמובן.

שלמה מור-יוסף: הם לא יודעים את זה.

שלמה מור-יוסף: היינו צריכים לאשר את הזהות שלהם לביטוח לאומי ולשירות התעסוקה, וזה היה אתגר לא פשוט כי זה עלה לא פי אחד ולא פי שניים ולא פי עשר, זה עלה פי 100, ומערכות בדרך כלל לא בנויות להתמודד עם עוצמה של פי 100.

יעקב טסלר: חידשת לי חידוש.

שלמה מור-יוסף: אנחנו באמת הציר המרכזי של כל הפעילות הדיגיטלית.

יעקב טסלר: אז העומס לא רק היה על ביטוח לאומי.

יעקב טסלר: זה התחיל אצלכם.

שלמה מור-יוסף: זה נכון.

שלמה מור-יוסף: הם לא היו יכולים לקבל כלום בלי שהם מגיעים אלינו.

שלמה מור-יוסף: אמצעי הזיהוי שהם דרשו מהאנשים זה תאריך ההנפקה של תעודת הזהות.

שלמה מור-יוסף: להרבה מאוד אנשים לא היו תעודות זהות בכלל.

שלמה מור-יוסף: בשיא הסגר הייתה התנפלות להוציא תעודות זהות ולכן דאגנו שהלשכות יהיו פתוחות.

שלמה מור-יוסף: זה היה המוצר המבוקש ביותר, כך שהיינו שותפים מאחורי הקלעים אבל בצורה מאוד משמעותית.

שלמה מור-יוסף: עשינו הרבה מאוד פעולות אוטומטיות.

שלמה מור-יוסף: הארכנו אשרות לעובדים זרים, הארכנו אשרות לתיירים, הארכנו אשרות לזוגות שנמצאים בתהליך מדורג ועוד לא השלימו את התהליך.

שלמה מור-יוסף: עשינו את זה אוטומטית.

שלמה מור-יוסף: אנשים קיבלו הודעה ב-SMS אליהם שזה נעשה אוטומטית, שהם לא צריכים לבוא ללשכות, ועל ידי זה גם חסכנו מהם את היציאה החוצה.

שלמה מור-יוסף: גם אנחנו הורדנו את ההתקהלויות אצלנו בתוך הלשכות, כי בתו הסגול זה מאוד מאוד קשה, וגם הם קיבלו את השירות כפי שצריך להיות.

שלמה מור-יוסף: השקף האחרון מדבר על שגרת הקורונה.

שלמה מור-יוסף: התחלתי בזה.

שלמה מור-יוסף: אנחנו באמת עברנו שינוי דרמטי בתקופת הקורונה, אבל שמרנו על הרציפות התפקודית גם שלנו וגם של המשק.

שלמה מור-יוסף: כל הנושא של מי יכנס לישראל, אחד הפרמטרים, רציפות תפקודית של המשק.

שלמה מור-יוסף: אם היו צריכים להביא פה מעבדה שבודקת קורונה והביאו אותה מסין, אז דאגנו שאנשים מסין יוכלו להיכנס לישראל.

שלמה מור-יוסף: אם התקלקל מכשיר בבית חולים, דאגנו שהוא יגיע, ועכשיו זה רציפות תפקודית בהיבט הרחב שלה.

שלמה מור-יוסף: בהתחלה זה היה באמת לתקן תקלות.

שלמה מור-יוסף: עכשיו כשאנחנו כבר תקופה ארוכה ואף אחד לא יודע מתי זה יסתיים, אז אנחנו מאפשרים למפעלים ולכל מי שרוצה להביא מומחים מחוץ לארץ, בתהליך מסוים, בשיתוף עם משרד הכלכלה ומשרד החוץ, לעשות את זה.

שלמה מור-יוסף: מעבר לזה, בכניסה לארץ כפי שאמר היושב-ראש בתחילת הדיון, יש לנו צוות שממליץ לשר הפנים.

שלמה מור-יוסף: שר הפנים אחראי על חוק הכניסה לישראל.

שלמה מור-יוסף: אנחנו מתכנסים אחת לשבועיים ובודקים את הצרכים.

שלמה מור-יוסף: עד היום יש יותר מ-20 קטגוריות שאושרו, חלקן בנושא הזוגות והקשר הבין-אישי, חלקן בנושא אירועים משפחתיים, הלוויות, בר מצוות, חתונות וכך הלאה, חלקן בנושא בעיות ספציפיות כמו חיילים בודדים או בנות שירות לאומי בודדות שנמצאות פה, וחלקן לרצף התפקודי כפי שתיארתי אותו קודם, כך שכל הדברים האלה מחייבים התעסקות יום-יומית.

שלמה מור-יוסף: יש הרבה אנשים, ולנו מאוד מאוד קשה להגיד ליהודים שבאים כל שנה ושיש להם פה דירות ורוצים להגיע למדינת היהודים, ואנחנו לא נותנים להם להיכנס.

שלמה מור-יוסף: זה לא דבר מובן מאליו.

שלמה מור-יוסף: זה דבר קשה מאוד, אבל כשבתי הספר שלנו פה סגורים, שאנשים פה נמצאים בעוצר או בסגר, זה לא הזמן להביא אנשים ממדינות אדומות, אנחנו לא ירוקים, גם הם לא ירוקים, ולייבא את הקורונה במו ידנו זה לא משהו שאנחנו רוצים לעשות, לכן האתגר הזה של למצוא את האיזון בין מי יכול להיכנס למי שאינו יכול להיכנס, הוא אתגר גדול.

שלמה מור-יוסף: יש אנשים שנפגעים פה.

שלמה מור-יוסף: יושב לידי - - -, בין השאר הנושאים שהוא מתעסק בהם זה אנשים שקשה להם להתחתן או כמעט בלתי אפשרי להם להתחתן בגלל שבדרך כלל הם צריכים להתחתן מחוץ לישראל מסיבות שלא ניכנס אליהן פה, והיום יש כל מיני פתרונות אלטרנטיביים שהם ברמה היותר פוליטית, לא ברמה התפעולית שלנו, אז יש אנשים שקשה להם, יש אנשים שנפגעים.

שלמה מור-יוסף: יש בני משפחה שמאוד היו רוצים לראות את ההורים או את הילדים שלהם והם לא יכולים לעשות את זה, אבל אנחנו מנסים למצוא את האיזון.

שלמה מור-יוסף: נתנו לסטודנטים להיכנס.

שלמה מור-יוסף: ראינו בזה ייעוד שבחורים צעירים ובחורות צעירות יגיעו לישראל בשנים שהם יכולים לקבל את ההשפעה הישראלית ולשמור על הקשר שלהם עם היהדות, אם זה באוניברסיטאות, תוכניות של הסוכנות, מסע ונעל"ה, אם זה בתי ספר פרטיים שקיימים פה ואם זה ישיבות ואולפנות שזה עיקר עיסוקם.

שלמה מור-יוסף: עשינו את זה יחד עם משרד הבריאות ועם משרד החוץ בצורה מאוד מבוקרת, וגם ביקרו אותנו על זה ולא רק על זה.

יעקב טסלר: ביקרו ויבקרו.

יעקב טסלר: זה החיים.

שלמה מור-יוסף: נכון.

שלמה מור-יוסף: אנחנו מנסים למצוא את האיזון.

שלמה מור-יוסף: אני יכול להגיד לכם שבנושא הזה היו ארבעה בג"צים על ידי ארבעה הרכבים שונים, ובכל ארבעת הבג"צים האלה בית המשפט העליון מצא שהפעילויות שאנחנו עושים, התהליכים שאנחנו עושים, המחשבה פעם בשבועיים מה צריך לשנות, מצא את זה כפעילות מאוזנת ונכונה, ואנחנו ממשיכים בדרך הזאת בתקווה שזה לא ימשך עוד הרבה זמן ונחזור לשדה תעופה פתוח ושתיירים רבים יגיעו ושהתהליך ייקח 18 שניות ולא ייקח 20 דקות.

שלמה מור-יוסף: זה היה ככה, טלגרפית, תעודת הזהות שלנו.

שלמה מור-יוסף: עד כאן.

שלמה מור-יוסף: אני מעביר לנירית שהיא מבקרת הפנים שלנו ושהיא אחראית גם על נושא תלונות הציבור יחד עם גברת דובינקי.

שלמה מור-יוסף: הן מנהלות את זה ביום-יום גם מול הוועדה אבל גם מול הגורמים הרבים שפונים אלינו בנושאים האלה.

יעקב טסלר: תודה.

יעקב טסלר: אלכס, בבקשה.

אלכס קושניר: ראשית, אדוני היושב-ראש וכבוד המנכ"ל, אני מתנצל כי בשעה 12:00 יש ועדת כספים שדנה בהעלאת פרישה של נשים, אז חשוב לי מאוד להיות שם, לכן אני אשמח לשאול אותך שלוש שאלות, אבל לפני שאני אשאל את השאלות, אני חייב לומר שממשק העבודה בין חברי הכנסת, ואני כאחד מהם שפונה הרבה מאוד לרשות האוכלוסין וההגירה, הוא ממשק טוב.

אלכס קושניר: יש תשובות.

אלכס קושניר: לא תמיד אני מסכים עם התשובות, אני חייב לומר, אבל יש תשובות ויש שיח.

אלכס קושניר: אני מבין שהמחלוקת במידה והיא קיימת, זה לא ברמה של מנכ"ל אלא יותר ברמה הפוליטית וברמה של שר, לכן אני רק יכול לברך על שיתוף הפעולה.

אלכס קושניר: שלוש שאלות שאני רוצה לשאול: אחת, לאחרונה נתקלתי בכך שרישום של היילוד לזוג שאחד מהם, האימא, היא לא אזרחית ישראלית, לוקח זמן, בין שבוע לעשרה ימים.

אלכס קושניר: למה נתקלתי בזה?

אלכס קושניר: נתקלתי בזה כי בדיוק בסוף שבוע הזה פנה אלי זוג שהוא אזרח ישראלי, האב, והאם עוד לא, היא נמצאת בתהליך מדורג.

אלכס קושניר: הילד קיבל את התשלום של הביטוח הלאומי על הלידה, זאת אומרת האם קיבלה, אבל אז הילד חש לא בטוב, התייבשות ברמה של סכנת חיים, הגיע לבית חולים אסותא באשדוד, אמרו לו, אין לך תעודת זהות ולכן אתה צריך התחייבות של 6,000 שקלים ליום לאשפוז.

אלכס קושניר: אם האב הוא אזרח ישראלי ואני מבין שהאם עוד לא, והילד נולד בישראל והביטוח הלאומי הכיר בזה שהוא צריך לשלם על זה, למה אין איזשהו תהליך שמזרז את הדבר הזה וכמו שכל ילד אחר מקבל תעודת זהות מהיום שהוא נולד, לפחות את המספר וככה אפשר להתקדם.

אלכס קושניר: אגב, מה שאני אגיד עכשיו זה שמועה, עוד לא הספקתי לבדוק את זה אבל אני מנצל את זה שאתה פה.

אלכס קושניר: אני מבין שגם ילדים שנולדים לאימהות שהן לא יהודיות, גם שם זה לוקח זמן משום מה, בין שבוע לעשרה ימים, ואני אשמח לדעת למה.

אלכס קושניר: השאלה הנוספת נוגעת לדור הרביעי, שפה אני גם שומע שיש איזשהו אולי שינוי בנוהל פנימי או איזושהי הנחיית עבודה.

אלכס קושניר: הנוהל היבש אומר שבמידה ובן דור רביעי מתייצב כל שנה ברשות האוכלוסין וההגירה, אחרי חמש שנים הוא מקבל אזרחות.

אלכס קושניר: עכשיו אני מבין שרשות האוכלוסין וההגירה מתחילה לדרוש כל מיני הוכחות לכך שהילד באמת היה, כולל עדויות משכנים וכל מיני כאלה דברים.

אלכס קושניר: השאלה היא האם באמת יש שינוי בנוהל וחשוב שנדע אותו?

אלכס קושניר: דבר אחרון שכן קשור למשבר הקורונה.

אלכס קושניר: אנחנו יודעים שיש דרישה של מגן אבות להבאה לפה של 3,000 מטפלות לבתי אבות, ואני מבין שכל תהליך האישורים נמצא אצלכם, אז הייתי רוצה לדעת איפה זה עומד.

אלכס קושניר: תודה.

שלמה מור-יוסף: בסדר גמור, אני אתייחס לכל הנושאים.

שלמה מור-יוסף: יש אישור להביא 2,000 עובדים זרים לבתי אבות בישראל.

שלמה מור-יוסף: אנחנו יחד עם משרד החוץ עשינו שני הסכמים, הסכם אחד עם גיאורגיה והסכם אחד עם נפאל בכדי להביא אותם.

שלמה מור-יוסף: ההסכמים קיימים ואנחנו יכולים להביא אותם או להתחיל את ההבאה שלהם מחר בבוקר.

אלכס קושניר: זאת אומרת, זה 2,000, לא 3,000.

שלמה מור-יוסף: אושר בשלב זה 2,000.

שלמה מור-יוסף: הרי מדינת ישראל ברעיון הכללי רוצה שיהיו כמה שפחו עובדים זרים וכמה שיותר ישראלים יעבדו, בטח בתקופה שהאבטלה היא של מיליון איש, ולכן בלי קשר לקורונה, יש אגרות.

שלמה מור-יוסף: יש מצד אחד אגרה שצריך לשלם עבור עובד זר, ומצד שני יש היטל של מס הכנסה של 20% על כל עובד זר.

שלמה מור-יוסף: הרעיון הוא שעבודה של עובדים זרים תהיה עבודה יקרה יותר מאשר של ישראלים.

שלמה מור-יוסף: הוא לא עובד אבל זה הרעיון.

שלמה מור-יוסף: על הבסיס הזה באו בתי האבות ואמרו, בהיטלים האלה אנחנו לא נעמוד, כי אנחנו מקבלים את הכסף בסופו של דבר מהמדינה, אז אם התעריף הואX ואז יהיה לנו הוצאות נוספות, לא נעמוד בזה.

שלמה מור-יוסף: זה נמצא עכשיו על שולחנו של שר האוצר שצריך לקבל את ההחלטה.

שלמה מור-יוסף: ברגע ששר האוצר יקבל את ההחלטה, אנחנו נתחיל את התהליך.

שלמה מור-יוסף: כל שאר הדברים מוסדרים.

שלמה מור-יוסף: לגבי דור רביעי, אני פעם ראשונה שומע את זה שאנחנו שינינו משהו.

שלמה מור-יוסף: אנחנו נענה לך בצורה מסודרת אם השתנה, ואם השתנה, למה השתנה.

שלמה מור-יוסף: אני לא יודע.

שלמה מור-יוסף: אתם במקרים יודעים?

קריאה: לא.

שלמה מור-יוסף: בסדר.

אלכס קושניר: לפעמים מדובר באיזושהי יוזמה מקומית - - -

שלמה מור-יוסף: יכול להיות שיש משהו.

שלמה מור-יוסף: אני לא יודע.

שלמה מור-יוסף: יכול להיות שזה היה במקרה ספציפי שרצו - - -

אלכס קושניר: לא, לא, זה כמה מקרים.

שלמה מור-יוסף: אני לא יודע אבל אני אענה לך בצורה מסודרת.

שלמה מור-יוסף: לגבי רישום יילוד, תראו, אני לא מכיר את מה שאתה מתאר.

שלמה מור-יוסף: אני מנסה לחשוב בצורה ההגיונית שלנו.

שלמה מור-יוסף: מי שנולד לאזרח ישראלי, הוא אזרח ישראלי.

שלמה מור-יוסף: זה ברור.

שלמה מור-יוסף: ביהדות האימא קובעת.

שלמה מור-יוסף: זה לא רק ביהדות.

שלמה מור-יוסף: אתה יודע, היא ילדה, אתה יודע שזה הילד שלה.

שלמה מור-יוסף: מי האבא, אתה לא יודע.

שלמה מור-יוסף: אם האימא ישראלית והאבא הוא לא ישראלי, אז אין בעיה.

שלמה מור-יוסף: האימא ישראלית, היא ילדה את הילד, לא צריך לבדוק יותר מדי.

שלמה מור-יוסף: אם האבא לא ישראלי והאימא ילדה, אז אנחנו צריכים לבדוק שבאמת הוא הילד שלו ולא על ידי זה - - -

יעקב טסלר: הבירור דורש יותר זמן.

שלמה מור-יוסף: אני מניח שזה הסיבה אבל גם לזה נענה לך מסודר.

שלמה מור-יוסף: כשהוא מגיע לבית חולים במקרים האלה, כל מה שהוא מקבל, הוא מקבל רטרואקטיבית.

שלמה מור-יוסף: אם הוא ישראלי, הוא יקבל את זה מיום הלידה.

שלמה מור-יוסף: הוא לא יצטרך לשלם את הכסף.

אלכס קושניר: כן, כן, זה ברור.

אלכס קושניר: שאלה נוספת ששאלתי אותך זה במידה ומדובר באם שהיא ישראלית אבל לא יהודייה לפי ההלכה.

אלכס קושניר: גם שם זה משום מה לוקח זמן ואני לא מצליח להבין למה.

שלמה מור-יוסף: אם האימא ישראלית, לא אכפת לנו מאיזה מוצא היא.

שלמה מור-יוסף: מה פתאום.

שלמה מור-יוסף: יש לנו 20% לא יהודים במדינת ישראל שחיים ויולדים.

שלמה מור-יוסף: אני הייתי מנכ"ל סורוקה.

שלמה מור-יוסף: יש שם ילודה גדולה מאוד של בדואים, ועל המקום הם ישראלים.

אלכס קושניר: אוקיי, בסדר.

אלכס קושניר: אני אשמח לקבל תשובה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

שלמה מור-יוסף: מאה אחוז, בסדר גמור.

יעקב טסלר: בבקשה, נירית.

נירית אלקלעי: צוהריים טובים לחברי הוועדה, אני המבקרת הפנימית של רשות האוכלוסין וההגירה, ומנהלת האגף של תלונות הציבור.

נירית אלקלעי: אני קודם כל רוצה להודות לך, חבר הכנסת טסלר, על הבמה, על לאפשר לנו להציג את העשייה שלנו בתחום של תלונות הציבור.

נירית אלקלעי: לפני שאנחנו צוללים לדוח עצמו ולנתונים של התלונות, אני אשמח להתייחס לנקודת המבט של הנהלת רשות האוכלוסין וההגירה ולפרופ' מור-יוסף שעומד בראשה, בכלל על הנושא של טיפול בתלונות.

נירית אלקלעי: יש לנו את הדוח השנתי שפורסם לאחרונה, אבל אנחנו בעצם בטיפול לא מחכים לסוף השנה או לאמצע השנה לקראת פרסום הנתונים.

נירית אלקלעי: הטיפול בתלונות נעשה במהלך כל השנה.

נירית אלקלעי: כמובן שהטיפול מתחיל מטיפול פרטני בתלונה שמגיעה לאגף, אבל האגף לתלונות הציבור מזהה מקומות שהם בעייתיים או נקודות שצריך לעשות בהן שיפורים, מציפים את זה להנהלת המשרד והנהלת המשרד מטפלת בזה עם הגורמים המקצועיים שאחראים כל אחד בתחומו.

נירית אלקלעי: מטפלים בליקויים או בפערים שהוצגו להם.

נירית אלקלעי: מטפלים במהלך כל השנה.

נירית אלקלעי: כמובן שבדוח הספציפי הזה נעשה דיון מאוד ער בהנהלה, לדון בממצאים שלו, אבל הטיפול בתלונות ובממצאים ובשיפורים שאמורים לנבוע כתוצאה מהטיפול בתלונות, נעשה במהלך כל השנה, וזה חשוב להיאמר.

נירית אלקלעי: גם בדוח הזה וגם האגף עצמו, מה שאנחנו עושים זה תהליך של תיקון ליקויים, זאת אומרת, כמו שהציג מור-יוסף, לכל מינהל ברשות מציגים את הליקויים הספציפיים ששייכים לאותו מינהל, ונעשה מעקב שוטף אחר תיקון הליקויים שעלו מתוך אותן התלונות.

נירית אלקלעי: כמה מילים על ההרכב של האגף, מי מטפלים, לפני שאנחנו גם צוללים.

נירית אלקלעי: נמצאת פה גב' יהודית דובינסקי שהיא הסגנית שלי, שהיא מטפלת באופן ישיר בכל התלונות שמגיעות לאגף, וישנן עוד שלוש עובדות שמטפלות באופן שוטף בתלונות שמתקבלות כאן.

נירית אלקלעי: עוד כמה מילים על התלונות בתקופת הקורונה.

נירית אלקלעי: נכון שאנחנו מטפלים במהלך כל השנה בתלונות שהן בנושאי הליבה של הרשות, אבל התלונות האלה היו שונות.

נירית אלקלעי: הפניות שהגיעו אלינו בתקופת הקורונה היו שונות באופי שלהן.

נירית אלקלעי: קודם כל מדובר באנשים שהיו במצוקה.

יעקב טסלר: הגיעו אליכם הרבה תלונות שלא בהכרח קשורים אליכם.

יעקב טסלר: אנשים לא בדיוק יודעים איפה לנתב את התלונות.

יעקב טסלר: כמו שפתחת ואמרת, אנשים במצוקה, מחפשים איזשהו - - -

נירית אלקלעי: כל העובדים באגף, שזה שש עובדות, הוגדרו כעובדים חיוניים כדי לתת מענה מיידי, וזה מה שהיה מאפיין מאוד ייחודי של תקופת הקורונה, לתת מענה מיידי לתלונות האלה.

שלמה מור-יוסף: בשיא הסגר כשהונחינו לעבוד ב-15% מכלל העובדים, העובדים של האגף הזה הוגדרו כחיוניים וכולם היו בעבודה.

נירית אלקלעי: היו פיזית בעבודה בלי זומים.

יעקב טסלר: לא חיוני מהבית.

שלמה מור-יוסף: גם אי אפשר לעבוד מהבית כי צריכים את כל המערכות שלנו.

נירית אלקלעי: בדיוק.

נירית אלקלעי: המערכות הן מערכות קריטיות, מה שנקרא, מאובטחות, ולכן ישנו קושי בעבודה מהבית.

נירית אלקלעי: כל העובדות התייצבו וטיפלו בעומס מאוד מאוד גדול בתלונות שהגיעו, כשבאמת הייחודיות הייתה לתת מענה.

נירית אלקלעי: תהליך העבודה הכללי הוא שאנחנו מקבלים תלונה, מעבירים אותה לטיפול של הגורם המקצועי, מחכים לתשובה ממנו וכו'.

נירית אלקלעי: כאן המענה היה מענה שבדרך כלל ברוב הפניות התלונות האלה נסגרו באותו יום.

נירית אלקלעי: המאפיין של התלונות זה כמו שאתה אמרת, זה אנשים שקודם כל לא ידעו לאן לפנות, ודבר שני, הם נפלו בין הכיסאות בתווך שבין כמה משרדים, כמו למשל בין שירות התעסוקה לרשות האוכלוסין.

יעקב טסלר: מה עשיתם במקרים האלו?

נירית אלקלעי: אנחנו יצרנו קשר עם העמיתים שלנו שגם הוגדרו כחיוניים, גם בביטוח לאומי - - -

יעקב טסלר: לא פניתם לאותו אזרח, טעיתם בכתובת, אני מבין את הכאב שלך, תפנה לביטוח לאומי.

נירית אלקלעי: אנחנו השתדלנו ככל שזה היה תלוי בנו, לסגור את כל הקצוות שהאזרח יקבל מענה.

נירית אלקלעי: גם אם המענה הוא בעיקרו לא אמור לבוא מתוך רשות האוכלוסין, אנחנו תיאמנו עם העמיתים שלנו מהמשרדים האחרים.

נירית אלקלעי: העברנו את התלונה ווידאנו שהאזרח שנמצא בקצה יקבל באופן מיידי את המענה לפנייה שלו.

נירית אלקלעי: הבן אדם צריך היה לקבל מענה בעצם כדי לפתוח פנייה בשירות התעסוקה, כדי לפנות לביטוח לאומי.

נירית אלקלעי: חבר הכנסת שהיה כאן, דיבר באופן כללי על נולדים, אבל נולדים שנולדו בתקופת הקורונה והיו צריכים אישור על הלידה כי הייתה איזושהי בעיה רפואית, מול משרד הבריאות, מול קופות החולים.

נירית אלקלעי: יש לנו פורום של פניות הציבור במשרדי הממשלה, ואנחנו סגרנו את כל הקצוות עם כל העמיתים שלנו כדי שהבן אדם בקצה יקבל את המענה.

נירית אלקלעי: זה לעניין תקופת הקורונה.

נירית אלקלעי: אשמח להציג לכם את הנתונים.

נירית אלקלעי: עוד מעט נציג גם נתונים כמותיים של ההשוואה בתקופה הזאת לעומת התקופה המקבילה אשתקד, את העלייה העצומה בכמויות.

נירית אלקלעי: זה הנתונים של הכמות של התלונות שמגיעות אלינו מדי שנה.

נירית אלקלעי: לאורך השנים הייתה עלייה במספר התלונות שמגיעות לאגף.

נירית אלקלעי: בשנת 2019 התקבלו 5,766 מכתבים מהציבור, אבל מתוכם 4,000 תלונות בערך.

יעקב טסלר: ישנם אנשים שאומרים גם תודה?

נירית אלקלעי: יש.

נירית אלקלעי: אנחנו נראה לכם דוגמאות בסוף המצגת.

שלמה מור-יוסף: מטבע הדברים זה בסוף המצגת.

נירית אלקלעי: (הצגת מצגת) אכן כן.

נירית אלקלעי: אם מקרה הוא מסובך והצליח להיפתר, אנשים באמת מוקירים תודה.

נירית אלקלעי: בשנת 2019 טיפלנו ב-4,200 תלונות.

נירית אלקלעי: זה ירידה לעומת שנת 2018 שבה היו 5,100 תלונות.

נירית אלקלעי: הסיבה לירידה הייתה בגלל הטמעת המערכת של זימון התורים.

נירית אלקלעי: מהרגע שהחילו את החוק הביומטרי - - -

יעקב טסלר: אולי בין לבין היה - - -

נירית אלקלעי: נכון.

נירית אלקלעי: היו הרבה תלונות על זה.

שלמה מור-יוסף: הייתה עלייה ב-2017–2018 כשהחוק הביומטרי נכנס לתוקף, ולקח זמן להתאים את השירות שלנו.

שלמה מור-יוסף: מהרגע שעברנו לזימון תורים לפי מועדים, יש ירידה ואנחנו חוזרים - - -

נירית אלקלעי: ב-2019 באמת אנחנו חווים ירידה, אבל ב-2020 בגלל משבר הקורונה אנחנו נראה שחלה שוב עלייה.

יעקב טסלר: אנחנו לא מופתעים.

יעקב טסלר: צפוי.

נירית אלקלעי: זה נתונים של שנת 2020 לפי חודשים לעומת שנת 2019, אז אנחנו רואים עלייה, לפי חודשים, פי שניים, פי שלוש כמות של פניות ותלונות שמגיעות.

נירית אלקלעי: סגרנו לפני יום את חודש אוקטובר.

נירית אלקלעי: בחודש אוקטובר התקבלו 990 פניות לאגף, כשבאמת הרבה מהן שייכות לנושא של הקורונה.

נירית אלקלעי: באותו חודש נסגרו 660 פניות ותלונות.

נירית אלקלעי: זה כמות מאוד מאוד גדולה.

יעקב טסלר: איך אתם משתלטים על זה?

יעקב טסלר: הצוות של ארבעה-חמישה, משהו כזה?

נירית אלקלעי: שש עובדות.

נירית אלקלעי: באמת קשה.

נירית אלקלעי: אני חייבת להגיד, קשה.

שלמה מור-יוסף: דיון כוח אדם במקום אחר.

נירית אלקלעי: זה הנתונים הכלליים של התלונות.

נירית אלקלעי: כמה זמן מטפלים בכל תלונה?

נירית אלקלעי: אז יש פה שקף שמרביתן הגדול של התלונות מסתיים תוך 14 ימים.

נירית אלקלעי: רוב התלונות מתקבלות בעיקר במייל או בטופס מקוון שמגיע אלינו לאגף.

נירית אלקלעי: ברגע שמתקבל הטופס המקוון או מתקבל מייל, יש מענה אוטומטי לפונה שהוא מקבל חיווי שהתלונה שלו הגיעה ומטופלת על ידי הרשות.

נירית אלקלעי: רוב הפניות מטופלות בזמן.

נירית אלקלעי: המענה הסופי ניתן עד 14 יום.

נירית אלקלעי: מיעוטן של הפניות נמשכות בעיקר בשל המורכבות שלהן.

נירית אלקלעי: הרבה פעמים התלונות שמתקבלות הן תלונות שהן יותר מורכבות.

נירית אלקלעי: אנחנו לא מספיקים לענות עליהן תוך 14 יום גם בגלל העומס וגם בגלל המורכבות עצמה של התלונה, ואז אנחנו מוציאים עוד מכתב ביניים לפונה, למתלונן, ואנחנו אומרים לו, הפנייה שלך הועברה לטיפול של הגורמים המקצועיים ותיענה בהמשך.

נירית אלקלעי: רוב הפניות נענות עד 45 יום.

נירית אלקלעי: מיעוטן נמשכות מעבר לזה.

נירית אלקלעי: 83% מהתלונות, אנשים פונים אלינו לבד.

נירית אלקלעי: ממלאים טופס מקוון.

נירית אלקלעי: פקסים כבר פחות יש.

נירית אלקלעי: שולחים לתיבת מייל שלנו ואנחנו מטפלים בהן באופן ישיר.

נירית אלקלעי: מעט מאוד מהתלונות מגיעות ממבקר המדינה, שגם הוא ספק נכבד של התלונות שלנו, ומעט מאוד כמו שציינו פה, מחברי כנסת ומעמותות שונות.

יעקב טסלר: אתי, זכור לך מכל הישיבות שהיה לנו בוועדות כשהציגו את הנתונים, אז שיוו את המבקר כספק?

יעקב טסלר: לא נראה לי.

יעקב טסלר: לראשונה אני שומע את זה.

נירית אלקלעי: אנחנו עובדים עם מבקר המדינה בצורה מאוד הדוקה ונמצאים איתם בקשרי עבודה מאוד טובים.

נירית אלקלעי: מבחינת נושאים של התלונות, מתחלק פחות או יותר אותו דבר מבחינת אחוזים בנושא של מרשם וביומטרי.

נירית אלקלעי: זה כל הנושא של תעודות זהות, של תיעוד למינהו וכו', רישום ילדים, פטירות וכו'.

נירית אלקלעי: 40% מהתלונות הן בנושא של מתן אשרות למעמד בארץ ונושאים של אזרחות.

נירית אלקלעי: יחסית מעט מאוד מהתלונות הן תלונות על ההתנהלות של הלשכות או על היחידות שלנו, מעט מאוד בתחום של עובדים זרים, של ביקורת גבולות שהייתם ביום ראשון, מעט מאוד, באחוזים מאוד בודדים, 2%-3% ביקורת גבולות וכו'.

נירית אלקלעי: מה שכן חשוב לי להדגיש, שגם כמות התלונות פה שמתקבלות, היא כמות מאוד זניחה ביחס להיקף השירותים שניתנים באותו תחום של אשרות.

נירית אלקלעי: אם אני מדברת למשל על מרשם וביומטרי, מבקשי שירות בתחום של מרשם וביומטרי, תעודות זהות, דרכונים, תיעוד שונה, תעודות פטירה, תעודה המעידה על אזרחות וכו', יש לנו היקף של 1.7 מיליון שירותים כאלה בשנה, מתוכם קיבלנו 966 תלונות.

נירית אלקלעי: כמובן שכל תלונה מטופלת נקודתית.

נירית אלקלעי: אנחנו בודקים אותה מכל הכיוונים.

נירית אלקלעי: כל פונה הוא עולם ומלואו, אבל יחסית להיקף השירותים שניתנים בתחום הזה, זה כמות שהיא מאוד מאוד זניחה.

נירית אלקלעי: כנ"ל ביקורת גבולות שהוצגו קודם נתונים.

נירית אלקלעי: אנחנו מדברים בשנת 2019 על 32 מיליון עוברים, מתוכם קיבלנו 136 תלונות.

נירית אלקלעי: כמובן שלא כל התלונות שאנחנו מקבלים מוצדקות.

נירית אלקלעי: אחוז המוצדקות הוא הרבה יותר נמוך מ-50%.

נירית אלקלעי: בתחום של עובדים זרים יש 91,000 רישיונות שאנחנו מטפלים בהם מדי שנה בתחום של בניין, חקלאות וסיעוד.

נירית אלקלעי: קיבלנו בתחום הזה 164 תלונות.

נירית אלקלעי: מראה את היקף הפעילות של המשרד.

נירית אלקלעי: בתחום של מרשם וביומטרי עיקר התלונות הן בתחום של דרכונים, מסמכי נסיעה, ביומטרי ותעודות זהות ביומטריות.

נירית אלקלעי: כל השאר מתפלג בין שאר השירותים שאנחנו נותנים.

נירית אלקלעי: אמרנו כבר קודם שהייתה ירידה בשנת 2019 בגלל ההטמעה של המערכת של זימון תורים.

נירית אלקלעי: כנ"ל בתחום של אשרות.

נירית אלקלעי: עיקר התלונות בתחום של אשרות, אנחנו יכולים לפלח שכמעט 50% מהתלונות כאן הן בנושא של הליך מדורג, של חיים משותפים או נישואין של ישראלי עם בן זוג זר.

נירית אלקלעי: זה עיקר התלונות.

נירית אלקלעי: הטיפול בנושא הזה הוא טיפול שבדרך כלל לוקח מספר שנים.

נירית אלקלעי: זה בין ארבע שנים לבין שבע שנים אם זה חיים משותפים ולא נישואין, ומטבע הדברים האינטראקציה היא לאורך זמן, ולכן כמות התלונות בתחום האשרות היא יותר גדולה מאשר שאר התחומים.

נירית אלקלעי: יש לנו קצת בתחום של אחמ"ש מיעוטים, מה שנקרא, בתחום של מעמד הומניטרי, של בקשה לפליטות, של בקשות לפלשמורה, הורה קשיש, הורה חייל וכו'.

נירית אלקלעי: ההתפלגות היא לאורך השנים.

נירית אלקלעי: אם אנחנו מסתכלים גם לשנת 2018 ו-2017, ההתפלגות היא די דומה בתחומים של האשרות.

נירית אלקלעי: 61% מהתלונות שאנחנו בודקים, אנחנו מוצאים אותן כתלונות לא מוצדקות.

נירית אלקלעי: זה אחוז מאוד ניכר.

נירית אלקלעי: כמות התלונות בכל שנה הולכת וגדלה.

נירית אלקלעי: זה לא מעיד על זה שהטיפול ברשות, ביחידות שלנו הוא טיפול שהוא לא טוב.

נירית אלקלעי: זה מראה בעיניי ובעיניי ההנהלה דווקא על אמון הציבור במערכת.

נירית אלקלעי: הציבור יודע שבודקים את התלונות שלו כמו שצריך, באופן אובייקטיבי, ונותנים לו מענה, ולכן הציבור מרשה לעצמו ורוצה ומעוניין לפנות אלינו כי הוא יודע שיפתרו לו את הבעיה, שיבדקו את הטענות שלו כמו שצריך.

נירית אלקלעי: עוד נתון שחשוב לי להתעכב עליו זה אלה שהן מוצדקות בחלקן.

נירית אלקלעי: הרבה פעמים תלונה מורכבת ממספר טענות.

נירית אלקלעי: לפעמים טענה אחת מוצדקת ושאר הטענות שלו לא מוצדקות.

נירית אלקלעי: מצאנו ש-24% הן מוצדקות בחלקן או מוצדקות באופן מלא, ושאר התלונות הן מוצדקות.

נירית אלקלעי: יש לנו עוד פרמטר של תלונות שנסגרות אצלנו ללא הכרעה.

נירית אלקלעי: הרבה פעמים כשמתלונן פונה אלינו, הוא מספר גרסה מסוימת והוא אומר, אמרו לי ככה וככה, דיברו אלי אולי לא יפה או אמרו לי מידע שהוא לא נכון.

נירית אלקלעי: הרבה פעמים כשאנחנו מעבירים הלאה לתגובה של הגורם המקצועי, ליחידה המקצועית, הגרסה שהיחידה המקצועית נותנת היא גרסה אחרת לגמרי.

נירית אלקלעי: אנחנו לא היינו שם.

נירית אלקלעי: זה עניין של מילה כנגד מילה או גרסה כנגד גרסה ולכן התלונות האלה נסגרות ללא הכרעה.

נירית אלקלעי: אנחנו לא יכולים להכריע.

יעקב טסלר: לא הבאתם את הצדדים בשולחן אחד לשמוע ולאמת.

שלמה מור-יוסף: ההתלבטות זה אם זה מוצדק או לא מוצדק.

שלמה מור-יוסף: את הפתרון הם מקבלים.

שלמה מור-יוסף: פה זה רק בשביל הרישום ובשביל ההשוואה.

נירית אלקלעי: נכון.

נירית אלקלעי: אחוז התלונות שבשנת 2019 נסגרו ללא הכרעה זה 15%.

נירית אלקלעי: יחסית מעט תלונות שסגרנו בלי הכרעה.

נירית אלקלעי: כמה מילים על מבקר המדינה שדיברנו עליו קודם.

נירית אלקלעי: מבקר המדינה, בשנת 2019 התקבלו על הרשות 478 תלונות.

נירית אלקלעי: הם כמובן בודקים כל תלונה ותלונה, בודקים אם היא מוצדקת, לא מוצדקת.

נירית אלקלעי: מבחינת הדירוג שלנו במשרדים שעליהם התקבלו הרבה תלונות, אנחנו נמצאים בדירוג יחסית נמוך.

נירית אלקלעי: גם מבחינת אחוז התלונות המוצדקות שמבקר המדינה סגר אותן ומצא שהן מוצדקות, אנחנו נמצאים בדירוג מאוד נמוך.

שלמה מור-יוסף: נמוך זה גבוה.

נירית אלקלעי: נמוך מבחינת אחוז המוצדקות.

נירית אלקלעי: בשנת 2019 מבקר המדינה מצא ש-71 תלונות היו מוצדקות, בסך הכול, מתוך 478 תלונות שהוא בדק.

נירית אלקלעי: זה אחוז מאוד מאוד נמוך, אז אנחנו שמחים ואנחנו עובדים איתם כמובן בשיתוף פעולה.

נירית אלקלעי: זה עיקר העשייה שלנו, תיקון הליקויים.

שלמה מור-יוסף: זה מאוד חשוב לי לפני השקף הזה.

שלמה מור-יוסף: כל המטרה של המערכת הזאת זה לשפר את המערכת.

שלמה מור-יוסף: זה לא רק לתת מענה לפונה.

שלמה מור-יוסף: המענה לפונה הוא בראש ובראשונה החשוב, אבל מה שאנחנו מצפים מהיחידה הזאת זה להציף לנו בעיות מערכתיות שנוכל להתמודד איתן ולא רק לפתור בעיות נקודתיות.

שלמה מור-יוסף: זה לב העניין ותמיד כל דוח מסתכם בשקף הזה שאומר איזה ליקויים מערכתיים קטנים או גדולים, זה לא משנה, הם איתרו, וזה האתגר של ההנהלה להתמודד איתם.

שלמה מור-יוסף: ככה צריך לראות את השקף.

נירית אלקלעי: כמו שפרופ' מור-יוסף הציג, אנחנו מציגים בסוף כל דוח טבלה של תיקון ליקויים.

נירית אלקלעי: הטבלה הזאת היא טבלה אינטראקטיבית.

נירית אלקלעי: אנחנו עוקבים אחריה במהלך כל השנה ופונים לגורם המקצועי שאחראי על הליקוי הזה.

נירית אלקלעי: אנחנו כל הזמן מתעדכנים מה התקדם ומה השתפר בפתרון של הליקוי הזה.

נירית אלקלעי: כמו שאתם יכולים לראות, חלק מהליקויים מסומנים ב"וי", זאת אומרת הליקוי תוקן.

נירית אלקלעי: נעשו פעולות או מחשוביות או חודד הנוהל.

נירית אלקלעי: זה יכול להיות בכל מיני תחומים.

נירית אלקלעי: נעשה ריענון לנוהל, נעשה שינוי בנוהל עד כדי שינוי חקיקה לפעמים שנדרש, וגם זה אנחנו עושים.

נירית אלקלעי: שינוי טכנולוגי, שינוי מול ממשל זמין שאמור לאפשר לנו במה טכנולוגית לשפר את הנוהל הזה.

נירית אלקלעי: יש פה טבלה עם מספר הליקויים שעלו בשנת 2019.

נירית אלקלעי: מצוינים פה 19 ליקויים שחלקם תוקנו, חלקם נמצאים בהליך של תיקון, חלקם בוצעו וחלקם לקראת הליך סיום של התיקון.

נירית אלקלעי: אני רוצה להציג לכם שתי דוגמאות לתלונות שהיו לנו.

נירית אלקלעי: אחד תוקן בעקבות התלונה הזאת, והדוגמא השנייה היא דוגמא שהיא בתהליך.

נירית אלקלעי: הדוגמא הראשונה היא תלונה של תושבים זרים שנמצאים בארץ, תיירים או כל מיני אנשים שהגיעו ללשכות שלנו, עובדים זרים, מומחים וכו', לא תושבים ולא אזרחים, שהגיעו ללשכות שלנו והיו צריכים לשלם עבור אשרה מסוימת שהם קיבלו.

נירית אלקלעי: המערכות שלנו לא אפשרו קבלה של תשלום בכרטיסי אשראי שהם זרים.

נירית אלקלעי: זה לא היה מוכר מבחינת המערכות שלנו.

נירית אלקלעי: מאחר וביטלנו בכלל את האפשרות לקבלת מזומן בלשכות, הייתה בעיה לקבל מהם את התשלום.

נירית אלקלעי: במקרים הפרטניים כמובן מצאנו פתרון נקודתי לתלונות הנקודתיות האלה, אבל העלינו את זה לדרגה של פתרון מערכתי.

נירית אלקלעי: פנינו לחשבות שלנו שפנתה לחשב הכללי, זה תהליכים שהם מורכבים, שפנה לממשל זמין וכל המערכות האלה ביחד בשיתוף של החשב - - -

יעקב טסלר: זה לא מגיע בלחיצת כפתור.

נירית אלקלעי: זה לא מגיע.

נירית אלקלעי: זה לוקח זמן.

נירית אלקלעי: זה תהליכים מורכבים והצלחנו לתקן את הליקוי הזה.

אתי שבתאי: אני רק רוצה לציין שהיו לנו פניות לרשות בנושא הזה.

נירית אלקלעי: לא ידענו שזה אפילו גם מכם, אז זה יופי.

נירית אלקלעי: כמו ששלמה אמר פה קודם, התפקיד של האגף הוא באמת לזהות מוקדים של תלונות שמגיעות, שהן חוזרות על עצמן, שזה לא פתרון נקודתי לאותו מתלונן אלא צריך פה תיקון מערכתי.

נירית אלקלעי: בחודש האחרון זה נכנס לתוקף.

נירית אלקלעי: מעכשיו, אם אתם רוצים לשלם בלשכות שלנו באמצעות כרטיסי אשראי זרים, אתם יכולים לעשות את זה.

נירית אלקלעי: הדוגמא השנייה היא דוגמא מהאתר.

נירית אלקלעי: זיהינו ליקוי.

נירית אלקלעי: קיבלנו את זה כמה פעמים כתלונה.

נירית אלקלעי: אנשים משלמים לדוגמא עבור מסמך נסיעה, עבור דרכון, וטועים בהקלדה של מספר תעודת הזהות שלהם.

נירית אלקלעי: כמו שאתם מכירים, תעודת זהות מורכבת ממספר מזהה ואיזשהו אלגוריתם, אבל המערכת מצליחה לקבל את זה אם זה משהו שהוא נשמע לה הגיוני, אבל בכל זאת יש טעות בהקלדה של מספר תעודת הזהות.

נירית אלקלעי: התשלום בעצם נקלט על שם מספר תעודת זהות שגוי, לא מספר תעודת הזהות של הבן אדם שביקש את מסמך הנסיעה.

נירית אלקלעי: האדם מגיע ללשכה, רוצה לעשות דרכון ואז מעלים את מספר תעודת הזהות שלו ולא מוצאים במערכת את התשלום, ואז אין בעצם ברירה והבן אדם צריך לשלם עוד פעם ואז לפעול בצורה עקיפה לקבל בחזרה, והוא מקבל כמובן בחזרה את התשלום שהיא שילם בטעות עבור בעצם מישהו אחר.

נירית אלקלעי: מה שאנחנו הצפנו והעלינו כאן זה לא מקרה אחד.

נירית אלקלעי: פנינו באמצעות אגף המחשוב שלנו לממשל זמין לעשות איזושהי חסימה, איזושהי בדיקה נוספת לפני התשלום עצמו, לוודא עם עוד פרמטר שהבן אדם שמבקש את השירות הוא אותו בן אדם, שתעודת הזהות היא בעצם לא שגויה.

נירית אלקלעי: זה כמובן תהליך שלוקח זמן.

נירית אלקלעי: זה פיתוח מחשובי וכו' וזה תהליך שלוקח זמן.

נירית אלקלעי: כמובן אנחנו עוקבים אחרי כל השיפורים האלה, אז זה דוגמא נוספת למשהו שטיפלנו בו השנה.

נירית אלקלעי: הדבר האחרון שרצינו להראות וככה לסיים ברוח טובה, בימים קשים אלה, זה עם מילים טובות.

נירית אלקלעי: זה סתם דוגמא שצילמנו.

נירית אלקלעי: הלשכות שלנו, היחידות שלנו מקבלות מדי יום וגם כמובן אנחנו מקבלים, מילים טובות על עובדים שגם נתנו את השירות טוב, גם עם מילה טובה, גם עם חיוך וגם לפעמים השתדלו לעשות שירות שהוא מעל ומעבר לשירות שמצופה מהם.

נירית אלקלעי: גם את זה אנחנו מקבלים.

נירית אלקלעי: תודה רבה שאפשרתם את הבמה להצגת העבודה, בתקווה להמשך שיתוף פעולה פורה.

יעקב טסלר: תודה.

יעקב טסלר: אני גם מצטרף למילים הטובות של האנשים.

יעקב טסלר: שמעתי וראיתי בקשב רב את המצגת שאדוני הציג ושנירית הציגה.

יעקב טסלר: רואים כאן באמת עבודה מושקעת.

יעקב טסלר: כפי שאתה ציינת, שמה שעומד לנגד עיניכם הוא בעצם רוח המפקד על הלשכות, על כל כלל העובדים.

יעקב טסלר: זה לאו דווקא פרטני, ספציפי באותו מקרה שכמובן צריכים לתת לו את המענה, רק שזה ייתן לנו את קרש הקפיצה ולראות מה צריכים לבוא ולייעל ולשפר.

יעקב טסלר: אני חייב לומר, ראיתי הרבה מצגות בזמן הקצר שאני נמצא פה.

יעקב טסלר: מה שלא ראיתי, האחוזים הנמוכים, הגבוהים כפי שהצגת את זה.

יעקב טסלר: בדרך כלל אומרים, כשבן אדם לא עושה, אז הוא לא טועה, אבל מצד שני אני יודע שאתם עושים.

יעקב טסלר: מסתבר, אני עונה לעצמי את התשובה, שכשפועלים נכון ועושים נכון ויש חשיבה על כל דבר ולראות איך מייעלים ואיך משפרים תוך כדי תנועה, אז כמובן טועים, אבל באחוזים אנחנו יורדים פחות.

יעקב טסלר: מה שאני מאוד התרשמתי ואם מותר לי לומר, התרגשתי, זה מהשקף האחרון.

יעקב טסלר: כולם מדברים, ואני לא מזלזל באף אחד.

יעקב טסלר: כל אחד במצב עכשיו, בפרט בקורונה, כולם עמוסים מעל ומעבר, כל אחד בתחום שלו.

יעקב טסלר: כל אחד גם מבין שפניות הציבור, פניות זה לאו דווקא תלונה.

יעקב טסלר: אנחנו כמו שאמרנו קודם, לומדים איך לייעל.

יעקב טסלר: לא ראיתי מישהו שהגיע והציג את הדברים ואמר, ודאי אנחנו לומדים.

יעקב טסלר: אני לא אשכח שאני עבדתי במשרד הבריאות.

יעקב טסלר: הייתי אצל הרב ליצמן בזמנו כמה שנים טובות, ושם הלשכה שלו הייתה בפניות ציבור - - -

שלמה מור-יוסף: אלופה.

יעקב טסלר: מאוד מאוד.

יעקב טסלר: אנחנו זוכרים את התקופות.

יעקב טסלר: איך הוא אמר תמיד?

יעקב טסלר: רוב הדברים שאני למדתי מה לעשות לעם ישראל, אין לי רוח הקודש ולא חלמתי בלילה ואני לא יודע מה כל אחד, המצוקות שלו.

יעקב טסלר: אם ניקח את הדוגמא האחרונה שלMRI , בהתחלה שהוא נכנס, כל הדברים.

יעקב טסלר: בעצם הוא קיבל את המשוב מהציבור על מה היו התלונות, ועשו את הדברים.

יעקב טסלר: כנ"ל פה.

יעקב טסלר: אני רואה שמעבר לזה שמקבלים את התלונות, מבצעים את הדברים בשטח.

יעקב טסלר: לוקחים את זה ומראים לנו פה, לחברי הוועדה ולכל אלה שמשתתפים, רואים שזה לא רק דיבורים.

יעקב טסלר: אין לי אלא רק לבוא ולברך ולחזק אתכם בפרט בימים אלה.

יעקב טסלר: אני חייב לומר לך, אדוני, בהזדמנות זו, הדברים האלה, נכון, זה רוח המפקד אבל חייבים את האנשים בשטח.

יעקב טסלר: בלי האנשים בשטח, אפילו שהכול מערכת והכול דיגיטלי, אבל גם צריכים את האנשים שיעבדו ויעשו.

יעקב טסלר: למרות הדיגיטלי ולמרות הדברים האלה, מי כמוך יודע שיש הרבה דברים שמחשב לא יכול לתת את המענה וצריכים את האדם וצריכים את הלב.

יעקב טסלר: אני עדיין לא מכיר מחשב שיש לו לב, שיש לו רגש.

יעקב טסלר: אולי זה יקרה בעתיד, אבל אנחנו לא מכירים.

יעקב טסלר: יש לך אנשים נפלאים.

יעקב טסלר: אני לא מכיר את כולם.

יעקב טסלר: חלק אני רואה פה לראשונה, אבל במשך שנים רבות גם בוועדה, גם עוד לפני שהגעתי לכנסת, מכיר אישית יום-יום את האנשים.

יעקב טסלר: כל פנייה ללא יוצא מן הכלל, יש מענה לא תוך 14 ימים, באותו יום.

יעקב טסלר: יש גם מענה וזה מענה שאני לא מקבל ברוב המקומות.

יעקב טסלר: בסוף היום דואג לשלוח וואטסאפ או טלפון, לא שכחתי.

יעקב טסלר: אל תחשוב לרגע ששכחתי מהפנייה, עדיין לא קיבלתי תשובה, וטיפול.

יעקב טסלר: לא רואה את זה.

יעקב טסלר: זה רק האנשים הנפלאים שיש לך בשטח.

יעקב טסלר: כמו שציינתי בתחילת הישיבה, בסיור שהייתי במקום ראיתי את אמנון היקר ויגאל, ביחד עם משרד הבריאות.

יעקב טסלר: הייתה שם שושי.

יעקב טסלר: עושים ביחד הצוות, עבודה משותפת.

יעקב טסלר: שם גם ראיתי, לרדת לכל פרט ופרט ולראות עד כמה שאפשר לצמצם ולתת את המענה המרבי לציבור.

יעקב טסלר: יש נקודה שם, כשהיינו שם בסיור, שבעצם אמנון העלה את זה, זה בעצם מול משרד הבריאות צריכים לראות איך אנחנו משפרים את זה, ואני מניח שאדוני מכיר.

יעקב טסלר: הרי בעצם עד עכשיו אלה שמגיעים ארצה, יש להם שני טפסים שהם אמורים למלא, זה הצהרת הבריאות ואת הבידוד.

יעקב טסלר: ראינו שם בשטח, רוב האנשים, לדעתי מעל 80% מתבלבלים ולא יודעים בדיוק איזה טפסים למלא.

יעקב טסלר: ראיתי את זה באון-ליין.

יעקב טסלר: אנשים מגיעים רק עם הצהרת בריאות.

יעקב טסלר: עם הטופס בידוד הם לא מגיעים.

יעקב טסלר: מה שקורה, זה מעמיס על האנשים בשטח, על כוח האדם שיש לכם במקום.

יעקב טסלר: זה לוקח זמן.

יעקב טסלר: אלה שמגיעים מסודרים, גם לוקח קצת זמן.

יעקב טסלר: עלה רעיון של אמנון, בעצם לאחד את זה לטופס אחד.

יעקב טסלר: יש פה לדעתי גם בעיה במודעות.

יעקב טסלר: הציבור, גם אלה שיוצאים, אלה שנכסים, לא בדיוק מודעים איזה טפסים הם צריכים למלא, איך למלא.

יעקב טסלר: זה כבר חלק של הסברה.

שלמה מור-יוסף: החבר'ה שלי שהייתי איתם אתמול, כותבים לי, מאחדים את הטופס שהיושב-ראש מדבר עליו.

יעקב טסלר: אני מחזק את הדברים שאמרתי קודם.

יעקב טסלר: זה לא רק דיבורים, רק מעשים בשטח.

יעקב טסלר: אני באמת מודה לכם מאוד ומאחל לכם הרבה הצלחה ועבודה כפולה ומכופלת גם על העבודה הרגילה, השגרתית, שיש לטפל עם כל הדברים.

יעקב טסלר: הדברים האלה הם לא נעלמים.

יעקב טסלר: נמצאים יחד.

יעקב טסלר: מבחינת האשרות אולי מבחינת עובדים זרים, מבחינת הדברים האלה, אמנם בימים האלה יש מטבע הדברים את הירידה, אבל מצד שני אם אנחנו מסתכלים באחוזים, זה עולה ועולה, אז יש לי רק להודות.

יעקב טסלר: חן נמצאת איתנו, ממשרד הבריאות?

חן וונדרסמן: אני בשגרה מנהלת את היחידה לפניות ותלונות הציבור, ובחירום מנהלת את פרויקט נתב"ג ומוקד איכונים על ערעורי שב"כ.

חן וונדרסמן: רציתי רק להעיר הערה לגבי המשפט האחרון שלך לגבי הטפסים האחודים.

חן וונדרסמן: מאוד מאוד חשוב שתדעו שאנחנו ממש בשלבים סופיים של פיתוח של הטופס האחוד שאמור להקל מאוד על הכניסה לישראל בצורה קצת יותר רכה.

חן וונדרסמן: מה שעשינו, זה בעצם לקחנו את טופס הצהרת הבריאות ואת טופס הבידוד, איחדנו אותם ביחד על מנת שלא יהיה בלבול לא בשדה - - -

יעקב טסלר: חן, מתי זה קרה?

חן וונדרסמן: זה קרה כל החודש האחרון.

חן וונדרסמן: זה טופס מאוד מאוד מורכב לפיתוח ולכן לקח זמן לעשות את זה.

חן וונדרסמן: ממש בימים הקרובים זה כבר יעלה לאוויר ויהיה טופס אחד שאנשים יוכלו למלא ולהיכנס למדינה.

חן וונדרסמן: אמנון שמואלי כבר מעודכן בכל התהליך.

חן וונדרסמן: עשינו את כל התהליך ביחד וממש בימים הקרובים זה כבר יקרה.

יעקב טסלר: מעולה.

יעקב טסלר: רק רציתי לשמוע ממש במילים ספורות על שיתוף הפעולה בין משרד הבריאות, מה שאת רואה בנתב"ג, איך את רואה את הדברים מבחינתכם?

חן וונדרסמן: אני רק רוצה להגיד שהפעילות של משרד הבריאות הועברה כבר למעלה משלושה חודשים באופן מלא לרשות האוכלוסין וההגירה, ויש לנו נציגה בשדה, את עו"ד שושי אייזנברג-הרץ, שבעצם עובדים בשיתוף פעולה מלא.

חן וונדרסמן: אנחנו מעבירים את כל התדריכים ואת כל החומר המקצועי לרשות האוכלוסין וההגירה שלדעתי עושים עבודה מדהימה.

חן וונדרסמן: אנחנו נמצאים שם ברמת השטח, גם מתחקרים מקרים פרטניים, בודקים איפה נמצאים הפערים, משפרים תוך כדי תנועה גם עם המחשוב של רשות האוכלוסין וההגירה וגם עם המחשוב שלנו.

חן וונדרסמן: אנחנו עושים את כל התהליכים ביחד ולדעתי זה רק הולך ומשתפר.

חן וונדרסמן: זה ברור שבמסות, ככל שהן עולות וגדלות אז יש כמובן גם קשיים ואתגרים.

חן וונדרסמן: אנחנו כן נתקלים הרבה פעמים בעיכובים, אבל בסך הכול הם עושים עבודה בעיניי מצוינת, ואני שמחה שהלכנו למהלך הזה.

חן וונדרסמן: בסופו של דבר הם יודעים את העבודה הכי טוב ואנחנו נמצאים באמת ברקע כדי לשפר את החלק המקצועי ולתת להם תמיכה ברמה השוטפת.

יעקב טסלר: תודה, חן.

יעקב טסלר: תוך כדי שאנחנו יושבים פה, אני מקבל פנייה.

יעקב טסלר: קורה מקרה שמישהו מזמין תור באחד מהלשכות, רוצה להנפיק תעודת זהות ובטעות בבקשה שלו הוא הקליד דרכון או כל אישור אחר.

יעקב טסלר: כשהוא מגיע למקום, רשום בלשכה, לצורך העניין, דרכון, ואומרים, לא, אתה צריך לעשות מחדש.

שלמה מור-יוסף: לדעתי זה לא כך.

יעקב טסלר: יכול להיות שזה משהו נקודתי?

קריאה: לא.

קריאה: ברגע שהוא הזמין תור - - -

יעקב טסלר: זה לא משנה מה השירות הספציפי שהוא אמור לקבל?

יעקב טסלר: אוקיי, אז אני לא אכנס כרגע באיזה לשכה זה היה.

שלמה מור-יוסף: אם הוא רשם דרכון והוא רוצה חיים משותפים, אז זה לא הולך.

יעקב טסלר: כן, אני מבין שזה קטגוריה אחרת.

שלמה מור-יוסף: אם זה מתוך הקטגוריות הרשומות, זה לא משנה.

יעקב טסלר: אוקיי.

יעקב טסלר: לסיכום, אמנון איתנו?

אמנון שמואלי: כן, אני אתכם.

יעקב טסלר: מה שלומך?

אמנון שמואלי: ברוך השם.

יעקב טסלר: הוא בכישרון רב ליווה את כל הסיור הזה, מקצועי, עם אדיבות, עם החן שהוא יודע לעשות, עם האנשים הטובים שם איתו ביחד.

יעקב טסלר: כמה אנשים הספקת?

יעקב טסלר: מה שאני ראיתי ביום ראשון, איך זה עובד.

יעקב טסלר: היו אנשים שניסו לחמוק או להיכנס או לצאת או שזה הולך ופוחת?

אמנון שמואלי: איך נאמר, לא יחדל עבריין מן הארץ.

אמנון שמואלי: כנראה שזה גזירה שאני אאלץ להתמודד עם עבריינים.

יעקב טסלר: זאת אומרת, אין צדיק בארץ אשר לא יחטא.

יעקב טסלר: אני רציתי פה בפני כולם שוב להגיד לך תודה בשם הוועדה על הסיור המקצועי שהיה.

יעקב טסלר: נהיינו מאוד וראינו מקרוב, אין דומה שמיעה לראיה, את העבודה המאומצת.

יעקב טסלר: מחזקים את ידכם.

יעקב טסלר: תן לי לאחל לך שלא יהיה לך כל כך הרבה עבודה בתחום הזה, שתוכל קצת לנוח, להיות בבית עם הילדים, עם המשפחה ולא תצטרך להיות כונן.

יעקב טסלר: כל יום אתה כונן, אין שם את החילופין.

יעקב טסלר: תודה, אמנון.

יעקב טסלר: הרבה הצלחה.

יעקב טסלר: אחרון חביב.

יעקב טסלר: אני מכיר שנים רבות גברת מאוד מאוד חשובה ויקרה לי, שמה תמר מור-יוסף, אהובה על כולם, אהובה על הבריות, עושה עבודת קודש.

יעקב טסלר: אין לי את המילים להביע.

יעקב טסלר: כשאני אומר את זה, אני מתרגש שאני ראיתי לפניי מישהו שמבחינתי היא דמות להערצה ודמות לחיקוי.

יעקב טסלר: כשאני אומר מכל מלמדיי השכלתי, אני אומר את זה בשיא הרצינות, ויש לי עדים, העוזרים שלי.

יעקב טסלר: כשאני אומר, למי אתם רוצים דוגמא איך לעבוד, איך להתייחס, איך לענות.

יעקב טסלר: התשובה שלפעמים שלילי, באיזה צורה נאמר השלילי.

יעקב טסלר: זה לא שלילי, שלום, מצטערת, שלילי.

יעקב טסלר: ניסיתי ושתבין.

יעקב טסלר: וזה לאו דווקא לי.

יעקב טסלר: זה הנקודה.

יעקב טסלר: אני שומע את זה מכל החברים.

יעקב טסלר: פרופ' מור-יוסף, כל מי שמגיע לשירות שלה, לבקש ממנה בקשה, יש את אותו יחס.

יעקב טסלר: היא ראויה לברכה ולהערכה.

יעקב טסלר: כמו שהיא משמחת את עם ישראל ומשמחת את האנשים ועוזרת לכל אחד, אז אני מאחל לה שיהיה לה כול טוב והלוואי והייתי יכול לשכנע אותה שתבוא לעבוד אצלי, אבל לא נראה לי שהיא תסכים.

יעקב טסלר: יש לכם נכס יקר, אין לי ספק.

יעקב טסלר: את האנשים האחרים פשוט לא כל כך מכיר.

יעקב טסלר: כשאנחנו קמים כל בוקר, אומרים דבר ראשון עוד לפני נטילת ידיים, עוד לפני שאנחנו יורדים מהמיטה, שבעצם נטילת ידיים אנחנו בעצם מתנקים ממה שהיה בלילה.

יעקב טסלר: דבר ראשון מה שאנחנו אומרים זה מודה אני.

יעקב טסלר: זה הדבר הראשון שאדם פותח את העיניים שלו, זה להודות ולהכיר את הטוב.

יעקב טסלר: להכיר את הטוב, מתחילים עם זה את הבוקר וזה נותן לנו את ההשראה ואת הדרך איך אנחנו צריכים להתנהל, ולכן הנושא של הכרת הטוב אצל כל אחד נמצא בפנים, אז ככה שאנחנו לא יכולים לדלג.

יעקב טסלר: זה לא הכרת הטוב אישית ליעקב, זה הכרת הטוב למען אזרחי ישראל, למען עם ישראל.

יעקב טסלר: אני שמח לראות שהדבר הזה עוד קיים אצלנו.

יעקב טסלר: פרופ' מור-יוסף, לצערי אני רואה מהמקום שאני נמצא בו, ואלה שנמצאים פה, גם מקומות אחרים.

יעקב טסלר: רואים בדיוק איך שזה עובד.

יעקב טסלר: לא מזמן הייתה לנו פה, שבוע שעבר או לפני שבועיים, הסדרת מעמדם של ממוני פניות ציבור.

יעקב טסלר: שמענו מה קורה במשרדי הממשלה השונים, איך מסתכלים על פניות ציבור, איך מתייחסים לתלונות, איך בכלל הגישה שלהם.

יעקב טסלר: התביישתי ואני עדיין מתבייש, כל זמן שאנחנו לא נצליח לתקן את התפיסה, את המדיניות.

יעקב טסלר: במקום שזה יהיה חלון הראווה.

יעקב טסלר: לא מדבר על לבוא ולעזור לכל אחד, לזולת, שזה בעצם מחובתנו גם כאדם וגם במקום שאנחנו נמצאים, אנחנו שליחי ציבור וצריכים לעשות את הכול, אבל כשאנחנו פוגשים אנשים נפלאים, וכפי שנירית הציגה פה ואדוני מור-יוסף, הצגת את המצגת ורואים שגם פרטני מטפלים, מקבלים את התשובות ומפה גם מתייעלים, אז יש לי רק לומר את מילה אחת, תודה, ואני מחזק אתכם.

יעקב טסלר: שיהיה לכם המשך יום טוב והרבה הצלחה.

יעקב טסלר: הישיבה נעולה.