ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 116, 2020-11-17 09:07

יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת, 17.11.2020, א' בכסלו תשפ"א.

יעקב מרגי: הנושא: יבוא הטף מאתיופיה.

יעקב מרגי: פנה אלי ח"כ גדי יברקן וסיפר לי על תופעה שלאחרונה, לא יודע להצביע מה אורכה של התקופה, שיבוא הטף סובל, לא יודע איך לקרוא לזה, או מרמאויות ואפילו סכנת נפשות.

יעקב מרגי: שילוב של חול יחד עם זרעי הטף.

יעקב מרגי: הטף ידוע כדגן שיוצאי העדה האתיופית במדינת ישראל צורכים אותו ורוצים לצרוך אותו וזה חלק שגם שייך למסורת, מרכיב בסיסי בתזונה ואין לנו עניין לא לאפשר.

יעקב מרגי: הלוואי והיינו יודעים לגדל אותו פה בארץ.

יעקב מרגי: אולי נשמע גם על הניסיונות, ולפתור את התלות הזאת במצוקות הקשות.

יעקב מרגי: אנחנו מבינים גם את המורכבות של הבעיה.

יעקב מרגי: גדי יברקן, סגן השר, נמצא בדרך, בפקקים, אם הוא יצליח להתחבר בזום עד שהוא יגיע לכאן – מה טוב.

יעקב מרגי: אם לא – אנחנו התחלנו את הדיון ובטח יש איתנו כאן מיוצאי אתיופיה שיכולים לתת לנו רקע מה קרה בחודשים או בשנה האחרונה ביבוא הטף.

יעקב מרגי: יש מישהו שרוצה להתייחס לסוגיה הזו, מישהו רוצה להתייחס לבעיה עד שגדי יברקן יגיע?

אבי ביטאו: בוקר טוב, מדבר עו"ד אבי ביטאו, אני הייתי מעורב בנושא של יבוא גרגרי טף מאתיופיה עוד משנת 2012 ובעזרת גדי בזמנו התגברנו.

אבי ביטאו: עד לפני שנה יבוא הטף מאתיופיה היה בצורה זו או אחרת בצורה מסודרת.

אבי ביטאו: העולים, שהם 85% שגרו בזמנו בכפר, גידלו את הטף והיו מקבלים את זה, אבל בשנה הזו במיוחד בשנה שעברה התחילו בעיות.

אבי ביטאו: הטף שמגיע מאתיופיה לא נקי, בכלל לא למאכל, ויש בעיה מאוד רצינית.

אבי ביטאו: אני חושב שמדינת ישראל צריכה להסדיר מול השלטונות של אתיופיה את נושא של יבוא הטף בצורה מסודרת.

אבי ביטאו: יש רשימה של כ- 40 יבואנים יוצאי אתיופיה שבזמנו נבחרו על ידי השגרירות האתיופית בהסכמת משרד החקלאות הישראלי והגנת הצומח ומשום מה לפני שנה וחצי או שנתיים הרשימה הזו נמחקה, והנושא לא ברור ולכן אנחנו מבקשים שהנושא הזה יהיה מסודר ומחוקק, מי שבאמת יש לו יכולת ורצון להביא יקבל את האישורים הדרושים, ודבר שני גם אם מגיע טף, שיגיע בצורה נקיה מסודרת למאכל ולא עם כל מני דברים שבכלל לא ראויים.

יעקב מרגי: ידוע לך כמה יבואנים יש היום בתחום?

אבי ביטאו: ברשימה בהסכמה ממשלת אתיופיה וממשלת ישראל יש ארבעים יבואנים.

אבי ביטאו: היו ברשימה - - -

יעקב מרגי: והיום בפועל כמה?

אבי ביטאו: לא ידוע כמה.

יעקב מרגי: יש מישהו שיודע לומר לי איך מתנהלת כל סוגיית יבוא הטף?

יעקב מרגי: אני מתנצל, אני לא שומע אותך באיכות גבוהה.

אלי גורדון: שלום, אדוני היושב ראש, אני אלי גורדון מנהל שירות המזון, נציג משרד הבריאות.

אלי גורדון: מכיוון ששירות המזון אוכף ואמון על פיקוח יבוא המזון יש לנו נתונים כאלה.

אלי גורדון: נכון לשנת 2019 רשומים 11 יבואנים שמייבאים טף וקמח טף למדינה ישראל.

יעקב מרגי: אתה מכיר את התופעה של יבוא חול יחד עם הטף?

יעקב מרגי: כפי שידוע לי, אני חי בנגב, לא חסר לנו חול במדינה שצריך להביא למדינה.

אלי גורדון: אז אני מסכים איתך ולכן אם כבר אני צריך להתייחס, אז שתי נקודות, במסגרת פיקוח שוטף שלנו אנחנו מדברים על טף ועל קמח טף כמוצר מזון רגיל שנמצא בפיקוח אקראי.

אלי גורדון: במסגרת פיקוח אקראי ובדיקות שאנחנו עושים לא זוהתה בעיה מסוג זה.

אלי גורדון: יתרה מזו, בדרך כלל מזון כשיש תלונות מצרכנים, אנחנו ברמה של שירות המזון המחוזי מקבלים תלונות על כך.

אלי גורדון: גם אתמול לקראת הדיון עשינו סבב בין כל המהנדסים, בין כל שירות המזון המחוזי על מנת לוודא האם התקבלו תלונות כאלה, וגם שם לדאבוננו לא קיבלנו שום תלונה עד כה אף אחת בעניין של טף או קמח טף.

יעקב מרגי: מוזר.

יעקב מרגי: יש מישהו שרוצה להתייחס?

יעקב מרגי: אנחנו נחזור אליכם משרד הבריאות.

יעקב מרגי: נחזור אליכם.

יעקב מרגי: משרד החקלאות.

יעקב פולג: בוקר טוב.

יעקב פולג: קצת באמת רקע.

יעקב פולג: היבוא מתנהל כפי שצוין קודם על ידי רשימת יבואנים שמאושרים על ידי הרשויות באתיופיה.

יעקב פולג: אנחנו מבחינת משרד החקלאות בודקים את הנושא של מזיקים, הגנת הצומח נותנים את האישור ליבוא ולמעשה לא בודקים את הנושא של איכות בכלל.

יעקב פולג: קמח אנחנו בכלל לא מתעסקים, אלא רק בתבואות.

יעקב פולג: גם בנושא הקרקע, אנחנו לא מאפשרים למעשה יבוא של תוצרת צמחית כלשהי שמלווה בקרקע או באדמה, כיוון שמבחינתנו זה פוטנציאל להפצת מזיקים ומחלות שקשה להתמודד איתם אחר כך, אף מדינה לא מאפשרת יבוא של מוצר חקלאי כלשהו עם קרקע.

יעקב פולג: אנחנו לא מכירים את הנושא הזה בכלל ואנחנו גם לא יודעים על רשימה של יבואנים שנמחקה, כפי שצוין בהתחלה.

יעקב פולג: מנתוני היבוא אני רואה שיש יבוא של טף.

יעקב פולג: מ- 2014 ועד עכשיו יובאו כמויות גדולות.

יעקב פולג: בכל שנה בין 3,000 ל-5,000 טון.

יעקב פולג: 2019 קצת פחות, כ- 2,000 טון, ועד מועד זה בשנה זאת משהו כמו 1,500 טון.

יעקב פולג: זאת אומרת אנחנו לא מכירים את הבעיה כפי שצוינה, ונשמח לקבל פרטים ככל שזה נוגע להגנת הצומח.

יעקב מרגי: בוא אולי ננסה לשמוע.

יעקב מרגי: נמצאת איתנו הגב' אלסה ברוך?

תמרת טדסה: בוקר טוב, ועדה יקרה, אני יכולה להגיב?

יעקב מרגי: מי רוצה להגיב?

תמרת טדסה: יבואן, תמרת אדסה,

יעקב מרגי: אתה מכיר את התופעה הזו?

תמרת טדסה: אני מכיר כמה מהתופעות שהעליתם כרגע כולל תהליכי עבודה ויבוא מאתיופיה לפה, בשני מישורים.

תמרת טדסה: מישור אחד זה המישור החוקי - - -

יעקב מרגי: בוא תספר על המישור של החול שאני מתקשה לקבל נתונים.

יעקב מרגי: החוקים, איך זה עובד, אנחנו ניכנס למשרדי הממשלה ונוודא איך זה עובד.

יעקב מרגי: בינתיים הצטרף אלינו סגן השר גדי יברקן.

יעקב מרגי: בבקשה תספר לי אם אתה מכיר את התופעה של ערבוב החול עם הטף כי במשרד החקלאות ומשרד הבריאות לא מכירים את זה ואנחנו נבדוק איתם מתי נעשתה פעם אחרונה ביקורת מאז שניתן אישור על הנייר בלבד.

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

תמרת טדסה: תודה רבה.

תמרת טדסה: הבסיס הוא במה שרציתי לחלק לשניים.

תמרת טדסה: יש יבוא חוקי של טף לארץ ויש יבוא בלתי חוקי.

תמרת טדסה: בוא נחלק את זה לשניים.

תמרת טדסה: הנושא של החוקי זה משרד ממשלתי, זה חברה ממשלתית, זה ספק יחיד מאתיופיה שיש עליו כתובת שניתן לפנות אליו ולא משם תופעת החול או ערבוב של דברים אחרים הגיעו לארץ.

תמרת טדסה: נכון, בשלבים הראשונים הייתה איזה שהיא בעיה עם הספק הזה מבחינת איכות הטף, אבל לא בכמות שדיברו ובטח לא בתלונות שהיו ב-2019-2020 ועכשיו, במיוחד בחודשים האחרונים, ביבוא הבלתי חוקי כמויות הטף הגדולות ביותר - - -

יעקב מרגי: שאתה אומר בלתי חוקי באתיופיה, לא כאן.

תמרת טדסה: כאן, כאן.

יעקב מרגי: יש כאן יבואנים שמצליחים לייבא בצורה בלתי חוקית שלא דרך מעברי הגבול והביקורות של והפיקוח של משרד החקלאות ומשרד הבריאות?

יעקב מרגי: כל כך הרבה תקנים אנחנו משקיעים שם.

יעקב מרגי: יש יבוא כזה שלא דרכם?

תמרת טדסה: לא, כל היבוא עובר דרך התחנות האלה, דרך הנמל או חיפה - - -

יעקב מרגי: אז למה הוא לא חוקי?

יעקב מרגי: תסביר לי למה הוא לא חוקי.

תמרת טדסה: למה הוא לא חוקי?

תמרת טדסה: כי יש סיכום שרק כמות מסוימת של יבואנים יכולים להביא את זה מהספק הראשי, גם לבקשת ממשלת אתיופיה, ודבר שני, יש כל מיני הצהרות כוזבות ומסמכי פיתוח סניטרי, הטף כאילו מגיע ממדינה אחרת.

תמרת טדסה: בפועל, הוא מועמס או עושה הטענה לתוך הספינה בג'יבוטי מאתיופיה.

תמרת טדסה: זאת אומרת טף אתיופי, אבל בשם של מדינה רשומה אחרת במשרד החקלאות לצורך העניין.

תמרת טדסה: הדבר הזה יוצר בעניין הזה של החול, אם אתם מתייחסים לחול, בגלל שהספקים הראשיים שם במדינות המוצא הם לא חוקיים, אז לא ניתן גם לפנות אליהם או להחזיר את הסחורה במידה והיא פגומה לכן הם גם מערבבים חול או משהו אחר ומביאים את זה לארץ.

יעקב מרגי: אני מקווה שמשרד החקלאות שמע אותך כי כרגע הוא מדבר בטלפון.

יעקב מרגי: הוא יוכל להתייחס בהמשך.

יעקב מרגי: טוב, תודה רבה לך.

יעקב מרגי: היה קשה, כאילו אנחנו קמנו עם איזה חלום של חול בטף והמצאנו סיפור.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: ככה בכל אופן זה בעיני משרדי הממשלה.

יעקב מרגי: לאט לאט נעזור להם להתעסק עם זה יותר כפי שהם יודעים ואוהבים להתעסק כמו עם הבשר הקפוא, כמו עם הרבה דברים שמשרד הבריאות אוהב להתעסק ולחטט.

יעקב מרגי: יש שם פקידים שיש להם מוטיבציות גבוהות, אולי גם עם הטף נעורר להם את המוטיבציות.

יעקב מרגי: אז בבקשה, סגן השר.

יעקב מרגי: ספר לנו על התופעה כי התקשינו למצוא - - -

דסטה גדי יברקן: בוקר טוב, אדוני היושב ראש, אני ראשית כל מתנצל טיפה על העיכוב.

דסטה גדי יברקן: אתה יודע, מפקדים לא מאחרים, הם מתעכבים.

דסטה גדי יברקן: התעכבנו קצת בכביש 1.

דסטה גדי יברקן: אז קודם כל אני מודה לך על הדיון הדחוף שקיימנו אותו.

דסטה גדי יברקן: הוא נדחה פעם אחת לבקשתי משום שהייתי צריך להיות בשליחות מדינת ישראל באתיופיה לפני שבועיים ולכן אנחנו מקיימים אותו היום.

דסטה גדי יברקן: הנושא של הטף, אני חושב שממשלת אתיופיה עשתה דבר ייחודי מאוד עבור מדינת ישראל, בפרט יוצאי אתיופיה שהטף יוצא רק לישראל, אדוני היושב ראש.

דסטה גדי יברקן: זו המדינה היחידה שמייצאת טף מאתיופיה לישראל.

דסטה גדי יברקן: זו המדינה היחידה בעולם ולכן ממשלת אתיופיה עשתה חסד עם מדינת ישראל שבשנת 2012 נחתם הסכם בין ממשלת ישראל, משרד החקלאות, לאתיופיה.

דסטה גדי יברקן: בשעתו שרת החקלאות אורית נוקד ואנוכי טסנו וחתמנו והבאנו את ההסכם הזה.

דסטה גדי יברקן: מאז יש מספר יבואנים, על פי בקשת ממשלת אתיופיה שיפוקחו ויעברו, להערכתי הם 33 או 34 יבואנים.

דסטה גדי יברקן: עם הזמן זה טיפה גדל, גם נכנסו לשם נשים מבני הקהילה כדי שיוכלו להיכנס לתחום הזה והעניין הזה, בעצם היבואנים האלה מייבאים.

דסטה גדי יברקן: עם הזמן עלו טענות שחלק מהטף שמגיע, יותר נכון בהכנה ביתית, לא משהו בדוק, אני חייב לציין, אבל עלו סרטונים ועדות אישית מאימהות שמכינות את האוכל הזה וחשוב להדגיש למעלה מבני 50 אפילו 40 פלוס זה המזון העיקרי שמגיע לשולחנם ביום- יום ולכן פגיעה באיכות הטף היא בעצם פגיעה בבריאות הציבור.

דסטה גדי יברקן: לכן הבקשה שלי לקיים את הדיון, גם שמשרד הבריאות, גם משרד החקלאות, ענף החי והצומח וכל הנוגעים בדבר, שיש כאן משהו בסימן שאלה.

דסטה גדי יברקן: אנחנו רוצים לבדוק, לפקח ככנסת כממשלה האם המקרה הזה הספציפי הזה בבריאות בציבור נשמר.

דסטה גדי יברקן: כידוע לכם הטף היה עובר ריסוס בחומר שנקרא מתיל ברומיד עד לא מזמן.

דסטה גדי יברקן: לבקשתי, לפני חצי שנה פניתי לשר החקלאות, אלון שוסטר, סיכמנו שהריסוס במתיל ברומיד, חומר מסוכן שהוצא משימוש במגע עם אוכל לפי משרד הבריאות העולמי כבר הופסק בשנות ה-80, אם אני לא טועה במדינה ישראל משום מה בגלל ההגדרה של הטף בחוק, בגלל ההגדרה השמית שלו, ממשיכים לרסס את הטף הזה שאין לי נתונים מדעיים רפואיים להוכיח שזה פגע בבריאות הציבור, אבל אני לא יכול להתעלם מהעבודה שרוב האימהות והאבות שלנו הולכים עם שקיות של כדורים לקופת חולים של כללית וחלקם הולכים עם מקל תמיכה בשכונה והדבר הזה מצריך בדיקה.

דסטה גדי יברקן: העניין הזה הופסק לטענת משרד הבריאות, אבל אני רוצה לשאול האם משרד הבריאות ומשרד החקלאות בודקים את איכות הטף שמגיע.

דסטה גדי יברקן: מתי בפעם האחרונה גורם ממשלתי לקח את כמות הטף שמגיעה למעבדה ובדק האם התלונות הללו נכונות או לא נכונות?

דסטה גדי יברקן: הייתי בביקור לפני כשבועיים, נפגשתי עם סגן ראש הממשלה, בשיתוף פעולה יוצא מן הכלל עם שגריר אתיופיה, מר רטה אלמו, שאני מניח שגם הם בזום בישיבה והוזמנו, סיכמתי איתם שהנושא הזה כבר לא יהיה בהשפעת שגרירות אתיופיה בישראל.

דסטה גדי יברקן: שיבחרו מי מהיבואנים שיהיו כפי שהיה עד עכשיו, סיכמנו שזה יהיה רק ממשלת ישראל, משרד החקלאות, הם אלו שיבחרו, על פי מדדים אובייקטיבים, אנשי העסקים שיביאו את הטף.

דסטה גדי יברקן: מה שחשוב לי ועומד לנגד עיניי כרגע זה בריאות הציבור ובריאות הציבור, מוטל בספק אם האנשים מתלוננים, משום שהטף הזה, ציבור מעל 110 מיליון אתיופים באתיופיה ועוד כמה מיליונים בעולם אוכלים אותו בלי בדיקה, זאת אומרת שהוא טרי והוא טוב.

דסטה גדי יברקן: רק כשהוא מגיע לכאן, כי הוא עובר כל מיני תהליכים בדרך וכל מיני תחנות בדרך, הוא מסכן את בריאות הציבור.

דסטה גדי יברקן: על המדינה לבדוק את הטענות הללו ובוודאי להסדיר את הנושא הזה של מעמד הטף.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: אני רוצה לשמוע אם יש איתנו אורחים בזום, צרכנים של הטף.

יעקב מרגי: מעבר לסרטונים שראינו מאתיופיה גם גדי, סגן השר, העביר לי.

יעקב מרגי: אני רוצה לדעת אם יש פה בארץ צרכנים.

יעקב מרגי: בבקשה.

יעקב מרגי: תפתחי את המיקרופון.

אלסהאלסה ברוך: שמי אלסה ברוך אני התחלתי להתעניין בתחום כצרכנית ואני יודעת ששנים רבות אנחנו מקבלים את הטף והאוכלוסייה שלנו, הקהילה האתיופית, בצורה בסדר ולא הייתה בעיה ולפני כחצי שנה התחילו לצאת ברשתות החברתיות תלונות של בעיות שיש בטף אם זה יבואנים שלא יודעת איזה - - -

יעקב מרגי: אני לא רוצה לשמוע יבואנים.

יעקב מרגי: אני רוצה לשמוע – רגע.

יעקב מרגי: אני רוצה לשמוע האם במטבח שפתחת את השקית מצאת חול?

אלסה ברוך: ברשותך תן לי לסיים.

אלסה ברוך: אני ראיתי את התלונות האלה.

אלסה ברוך: אני אישית הגשתי מייל ב-7.8 למשרד החקלאות כאדם שיש לו מודעות ומבין בבריאות, שיש לשים את הדבר הזה, את הבעיה הזאת על הסדר היום וצריך לטפל בה.

יעקב מרגי: הם לא מכירים את התלונות האלה.

אלסה ברוך: שנייה.

אלסה ברוך: תוך כדי פגשתי את חבר הכנסת גדי וכשה

אלסה ברוך: בנתי שהוא עושה פגישה לבירור העניין, והתמונה בסוף שיש בעיה בחצי שנה האחרונה, אני שלחתי שני סרטוני וידאו אליכם לוועדה שממחישות את הבעיה, אם זה שבצורה מישהו מראה שמתוך השק יוצא חול ואם זה אישה שמכינה את הבלילה והיא רואה שיש חול במוצר.

אלסה ברוך: השאלה פה, אני לא יודעת מי, איך זה מגיע, האם זה במדינה המשלחת, אם במדינה באמצע, במעבר, אבל שורה תחתונה – השאלה היא אם זה עומד בסטנדרטים של מזון במערב שאפשר לצרוך אותו.

אלסה ברוך: אז אני פה כדי שאם אין נציגים של צרכנים, אני נאלצת לשים את הכובע של הצרכן - - -

יעקב מרגי: תודה.

אלסה ברוך: אנחנו יכולים לפגוע באוכלוסייה, בעיקר הקשישים שהם מקבלים את זה בצורה ישירה אם הם קונים את זה מקמעונאים או מיבואנים או מעמותות שמביאות להם את זה כתרומות, אנחנו ממש ממש פוגעים - - -

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: אנחנו רוצים לעבור לעוד.

יעקב מרגי: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס לתופעה?

יעקב מרגי: לפני שנעבור חזרה למשרד הבריאות ומשרד החקלאות?

יעקב מרגי: יש מי שרוצה להתייחס?

דסטה גדי יברקן: יש פה נציגים של משרד החקלאות והבריאות?

יעקב מרגי: שנייה, אני רוצה לחזור אליה.

תמרת טדסה: בוקר טוב, אתה ביקשת שיבואנים לא ידברו פשוט - - -

יעקב מרגי: לא, לא, אתה דיברת, אני רוצה לתת לאחרים לדבר.

יעקב מרגי: ידידי, ידידי, רגע, רגע.

יעקב מרגי: הודיתי לך.

יעקב מרגי: נתת לנו תמונת מצב.

יעקב מרגי: למדנו באמצעותך.

יעקב מרגי: אני רוצה לראות כמה התופעה הזו כאן בארץ חזקה וגדולה.

ברהן אורי יצחק: אני רוצה להגיד כמה משפטים.

יעקב מרגי: בבקשה.

יעקב מרגי: בבקשה.

ברהן אורי יצחק: שמי אורי יצחק, אני אחד היבואנים הרשמיים של הטף.

ברהן אורי יצחק: אצלנו כל מוצר שמגיע, שאנחנו מייבאים, עובר את כל התהליכים של משרד הבריאות, אם זה בדיקות אם זה דגימות.

ברהן אורי יצחק: כל מה שאפשר, לכן כל מה ש -- -

יעקב מרגי: רגע, רגע, אורי.

יעקב מרגי: אנחנו רוצים להבין, אתה חי את הנושא, הציבור ואנחנו לא חיים את הנושא.

יעקב מרגי: יש לי שאלה תוך כדי.

יעקב מרגי: כשאתה אומר לי שהכול מלווה דרך משרד הבריאות, משרד החקלאות, מה, בכל משלוח משרד הבריאות בודק דגימות?

ברהן אורי יצחק: לא כל משלוח, אבל באופן אקראי כן.

ברהן אורי יצחק: אני מתאר לי שהם לא יכולים לעשות - - -

יעקב מרגי: על האקראי אנחנו מדברים.

יעקב מרגי: תגיד לי אתה מודע לתופעה?

יעקב מרגי: שמעת עליה?

ברהן אורי יצחק: שמעתי ברשתות החברתיות, אבל אין לי הוכחות נכונות.

ברהן אורי יצחק: זה לא מספיק שמישהו קם ומלין, אלה צריך לבדוק את הנושא לעומק - - -

 << אורח >> גדי יברקן: אורי, מתי פעם האחרונה בדקו את הסחורה שלך?

ברהן אורי יצחק: אני הבאתי לפני כחצי שנה, יצא מדגם, בדקו, כן.

ברהן אורי יצחק: פתחו ולקחו למעבדה.

ברהן אורי יצחק: המכולה מתעכבת כמה שבועות, שבוע ימים פלוס מינוס, חצי שנה או שנה.

ברהן אורי יצחק: משהו כזה, לא זוכר את התאריך המדויק.

דסטה גדי יברקן: לא, אתה מדבר על הריסוס, אני מדבר על בדיקת מעבדה.

ברהן אורי יצחק: לא, לא ריסוס.

ברהן אורי יצחק: מדגם.

יעקב מרגי: מדגם.

יעקב מרגי: בדיקה מדגמית.

יעקב מרגי: אוקיי.

יעקב מרגי: אני רואה שאני מתקשה לקבל צרכנים ממש, בלי DNA של יבואנים.

יעקב מרגי: יכול להיות, אני אומר בזהירות.

יעקב מרגי: מי רוצה לדבר?

אלסה ברוך: אמרתי לך שיש בעיה.

אלסה ברוך: ושזה - - -

יעקב מרגי: בסדר, תודה.

יעקב מרגי: הבנו אותך.

יעקב מרגי: אבל עדיין עדיין עדיין עדיין, את נשענת, אנחנו נשענים על סרטונים ברשתות החברתיות.

אלסה ברוך: ממש לא.

יעקב מרגי: רגע.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: תקשיבו, אני רוצה לדעת באמת, אכן יכול להיות שהסרטונים מופצים היום, עם הרשתות החברתיות אפשר להריץ בשעה פייק שיכול להתגלגל בכל העולם.

יעקב מרגי: אנחנו הפכנו להיות כפר קטן, כל הגלובוס, אבל לי יש תחושה שישנה תופעה, וגם עדות של הגברת ברוך, אם אני לא טועה, אכן ישנה וזה מגיע לכאן עם חול.

יעקב מרגי: יש לנו קושי כאן בדיון.

יעקב מרגי: יכול להיות שבמציאות, גם אני מכיר את האופי של החברה האתיופית, רק לברך אותם על כך, אבל הגיע הזמן שתהיו חוצפנים כמו הצברים, תתלוננו.

יעקב מרגי: כשמשרד הבריאות אומר שהוא לא מכיר תלונות כאלה, גם את המכתב של גברת ברוך הוא לא מכיר, את המייל, מיולי אמרת, וכנ"ל משרד החקלאות, אני מוטרד.

יעקב מרגי: ואני אומר לכם מה אני רוצה להוציא מהדיון הזה, וזה מופנה למשרד החקלאות ולמשרד הבריאות, ואנחנו נעקוב אחרי זה, אנחנו רוצים לראות לא בדיקות אקראיות, בגלל החשש הזה, שתהיה בדיקה מאסיבית של המשלוחים הבאים.

יעקב מרגי: לבדוק את היבואנים, ואם כפי שאמר היבואן שיש יבואנים שמערימים במדינות המוצא או מערימים בדרך צריך לשלול להם את רישיון היבוא.

יעקב מרגי: צריך לעבוד, מה לעשות.

יעקב מרגי: אנחנו אוהבים כלכלה חופשית, אבל במצב כזה כשיש משבר, כשיש כשל, ויש סכנה לבריאות, צריך לעבוד עם היבואנים הרשמיים שמוכרים ומורשים על ידי ממשלת אתיופיה.

יעקב מרגי: משרד החקלאות.

יעקב פולג: כן, לגבי הבדיקה, שאתה מבקש להגביר את הבדיקות.

יעקב פולג: מבחינתנו, הבדיקות של איכות זה תחת האחריות של משרד הבריאות שוודאי יתייחס לזה.

יעקב פולג: אנחנו עוסקים בחוקיות היבוא.

יעקב פולג: זאת אומרת בודקים שמבחינת הגנת הצומח אין את המזיקים, לא שהיבוא עצמו נקי ממזיקים - - -

יעקב מרגי: מכובדי, מכובדי, בוא בוא, אני ציפיתי שתהיה איתי בכל הדיון.

יעקב מרגי: תבין את הקושי.

יעקב מרגי: ברגע שאתה עונה לי את אותה תשובת פרוטוקול של תחילת הדיון, לא הבנת מה קרה בחצי השעה האחרונה.

יעקב מרגי: בוא, שתבין טוב טוב.

יעקב מרגי: אני מבין שאתה יכול לעשות רק מה שמותר לך על פי חוק ואתה בעצמך אמרת שאסור לייבא חול למדינת ישראל, ואומרים לך כאן שבין בדיקה שלך לבדיקה, אם הייתה בכלל, מאז שנתתם אישור, נכנס לפה בשקי הטף גם חול.

יעקב מרגי: זה צריך להדליק אצלך נורה אדומה.

יעקב מרגי: כשאתם שומעים תלונות אתם יודעים להתערב בתחומים כאלה ואחרים.

יעקב מרגי: אנא, יש פה משבר שאני רוצה לשמוע ממך אמירה שהנושא הזה הולך להיבדק.

יעקב מרגי: אם לא, אנחנו לא ננעל את הדיון בלי זה, בלי שאני אתן את ההנחיה הזו שהנושא הזה כן ייבדק ותרגיעו אותנו על ידי שתוציאו תשובה תוך 30, 40 יום, 50 יום.

יעקב מרגי: תוציאו תשובה שנעשו בדיקות ואכן הטף שהגיע למדינה ישראל בתקופה הזו היה נקי מכל תערובת של חול.

יעקב פולג: אדוני היושב ראש, אני אעביר את הבקשה למנהל הגנת הצומח שיגביר את הבדיקות - - -

יעקב מרגי: אני מודה לך על הרצון להעביר.

יעקב מרגי: אנחנו כבר נעביר לו את זה גם בסיכום שלנו גם כן בצורה יותר משמעותית.

יעקב מרגי: אני מצפה ממשרדי ממשלה שבאים לדיון בוועדה, שילמדו את הנושא למה נקראו לדיון בוועדת הכלכלה ולהכין שיעורי בית.

יעקב מרגי: או שתבוא ותאמר לי בצורה נחרצת שבדקנו, למדנו, אין דבר כזה חוץ מהזיה של הרשת.

יעקב מרגי: אתה לא מצליח לומר לי את זה.

יעקב מרגי: אתה גם לא מצליח לומר לי מתי לאחרונה בדקתם ונתקלתם בחול או לא נתקלתם בחול.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: משרד הבריאות.

יעקב מרגי: בבקשה, משרד הבריאות.

אלי גורדון: אז אכן כך, כמו שאמרתי, התופעה לנו לא מוכרת.

אלי גורדון: אנחנו ננסה להגביר את המשטר - - -

יעקב מרגי: אני אומר לך, אני לא אוהב את המילה ננסה.

יעקב מרגי: המילה ננסה לא עומדת לנו פה.

יעקב מרגי: אין לי את הפריבילגיה הזו.

יעקב מרגי: אנחנו ניתן הנחיה.

אלי גורדון: אדוני היושב ראש, אני אסביר מדוע.

אלי גורדון: מכיוון שבמהלך 40-30 יום שרצית שנדווח לך, ייתכן מאוד שבכלל לא יהיו משלוחים של טף.

אלי גורדון: לכן אני אומר שנעשה את המרב כדי שבתקופה שהגדרת אותה כתקופה לדיווח אליך, נוכל לתת מענה לסוגיה.

יעקב מרגי: מהי תקופה סבירה?

אלי גורדון: זה לא תלוי בנו.

אלי גורדון: היה ולא יהיה משלוח יבוא אז לא נוכל לדגום אותו.

יעקב מרגי: צודק.

יעקב מרגי: צודק.

יעקב מרגי: אנחנו לא ניתן גזירה שהציבור לא יכול לעמוד בה.

יעקב מרגי: לכן, נשאל את משרד הכלכלה.

יעקב מרגי: איתנו?

אלי גורדון: לא, אני לא חושב שזה קשור - - -

יעקב מרגי: רגע, אתה יודע , מר גורדון, אתה כבר יודע מה אני הולך לשאול את משרד הכלכלה?

אלי גורדון: לא, אני לא יודע.

יעקב מרגי: משרד הכלכלה איתנו?

נועה פרטוק: כן, שלום, נועה פרטוק איתכם.

יעקב מרגי: שלום, את מכירה את הנושא, את התחום בכלל?

נועה פרטוק: אני מכירה את הנושא מהמידע שהתגלה בפנינו עכשיו בדיון ואנחנו נשמח גם לחקור יותר לעומק את העניין הזה.

יעקב מרגי: אני מאוד מודה לך.

יעקב מרגי: אני גם אציין זאת בסיכום.

יעקב מרגי: אני אצטרך מכם נתונים כמשרד הכלכלה, בשנה האחרונה כמה משלוחים הגיעו של טף ומה המשלוח האחרון, מתי היה המשלוח האחרון.

יעקב מרגי: תודה.

נועה פרטוק: בסדר גמור.

יעקב מרגי: וכנ"ל נכון לכל משרדי הממשלה, מספר היבואנים הפעילים.

יעקב מרגי: לא אלה שאושרו בתחילת המסע, אלא מספר היבואנים הפעילים בשנה האחרונה.

נועה פרטוק: בסדר גמור.

יעקב מרגי: תודה רבה.

אלי גורדון: אדוני היושב ראש, יורשה לי כמה מילים?

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

אלי גורדון: אני רוצה גם לנצל את ההזדמנות ולפנות לקהילת יוצאי אתיופיה ולבקש, בדיוק כמו שאתה אמרת, חלק מהאתגר כרגע שלנו, בתור אנשי פיקוח, שתלונות לא מגיעות לשטח.

אלי גורדון: לשכות הבריאות, שירות המזון ברמת המחוזות ממתין ויודע לקלוט את כל סוגי תלונות בתחום המזון בכל רגע נתון, אנחנו נשמח לקבל גם בעניין הזה.

יעקב מרגי: אין לכם פעולות אקטיביות מעבר לתלונות?

אלי גורדון: בוודאי שיש לנו.

יעקב מרגי: נבקש להגביר אותם ולדווח לנו מתי הייתה פעם אחרונה בדיקה של יבוא הטף על ידכם ואת תוצאות הבדיקה.

אלי גורדון: אין בעיה לעניין החול, אנחנו נדווח בהחלט.

אלי גורדון: רק חול זה לא בסקופ של הבדיקה שלנו, אנחנו עושים בדיקות טוקסיקולוגיות של שאריות חומרי הדברה, של מיקרו-ביולוגיה וכך הלאה.

אלי גורדון: אנחנו כרגע נעשה גם את זה לבקשתך, בשיתוף פעולה עם משרד החקלאות.

יעקב מרגי: תודה, תודה.

אלי גורדון: אבל שוב, אני מבקש מצרכנים כן לדעת להגיש תלונה.

יעקב מרגי: אנחנו נקרא בסיכום ונוציא את זה לתקשורת ונאמר להם להיות קצת יותר צברים, לא הרבה, שלא יתקלקלו כמונו, אבל לפחות תלונות שיתלוננו.

יעקב מרגי: שיידעו להתלונן.

אלי גורדון: בסדר גמור.

יעקב מרגי: יש עוד דובר שרוצה להתייחס?

אלסה ברוך: אני רק רוצה להתייחס.

אלסה ברוך: אני לא הגשתי תלונה למשרד החקלאות, יש פה אי הבנה.

יעקב מרגי: מה את ביקשת במייל?

אלסה ברוך: אני ביקשתי במייל ממכר שלי במשרד החקלאות שיפנה אותי.

אלסה ברוך: יידעתי אותו על הבעיה ואמרתי לו שיפנה אותי לגורמים המתאימים.

יעקב מרגי: בסדר, הבנתי אותך.

יעקב מרגי: הבנתי, גברת.

יעקב מרגי: אל תדאגי, לא ייקחו לך את רישיון היבוא.

אלסה ברוך: אין לי ניסיון יבואני.

יעקב מרגי: טוב מאוד שהבהרת את זה, אבל כשאומר לי משרד ממשלתי שהוא לא מכיר, לא חקלאות, לא זה, נראה לי שהמייל שלך לא הגיע או שאותו אחד שהגיע אליו המייל לא יידע - - -

אלסה ברוך: לא, הוא לא שם.

אלסה ברוך: הוא מכר שלי.

אלסה ברוך: הוא פשוט עשה לי טובה והפנה אותי לגורמים המתאימים.

יעקב מרגי: אוקיי, תודה.

יעקב מרגי: יש עוד גורם שרוצה להתייחס?

יעקב מרגי: אם לא, אנחנו ניתן לסגן השר לדבר ונעשה סיכום.

יעקב מרגי: אני שואל, אני מתחנן שידברו.

בקי קשת: אני מבקשת.

יעקב מרגי: מי זו אני?

בקי קשת: מדברת בקי קשת מפורום מזון.

בקי קשת: אין לי מידע ספציפי לבעיה של חול בטף, מה שיש לי רק התייחסות יותר שלי.

בקי קשת: להבנתי יש בעיה ביבוא, בכמות היבוא וגם בנתונים ששמענו הבוקר מנציג שדיבר על כמויות של היבוא החוקי.

בקי קשת: אני מתארת לעצמי שאם יש יבוא לא חוקי זה קשור בזה שיש ירידה בכמות המזון שמיובא באופן חוקי.

בקי קשת: זו, להבנתי, סוגיה למשרד הכלכלה לעסוק בה ומשרד החקלאות כמובן בנושא של גידול טף אם וכאשר זה אפשרי בארץ.

בקי קשת: המשפט הנוסף היחידי שאני רוצה עוד לומר, אנחנו באים מכיוון של ביטחון תזונתי.

בקי קשת: בעיה מאוד קשה היום.

בקי קשת: יש ירידה במצב של הביטחון התזונתי בישראל בכלל כאשר הטף, כולנו יודעים, הוא מזון בעל ערך מזין גבוה יותר ויש תופעה כללית, ובמיוחד בקורונה, של בריחת מזונות פחות בריאים במקום מזונות בריאים, מה שפוגע במצב הבריאותי של האוכלוסייה הזאת בפרט ושל האוכלוסייה הכללית בישראל.

בקי קשת: לכן אני מודה לך על הדיון אבל אני עוד אשמח אם יוכל להיות רחב יותר ולא רק על הכמות שמגיעה - - -

יעקב מרגי: תודה על העצה.

יעקב מרגי: אנחנו מדברים כרגע על רמזור אדום מהבהב שצריך לטפל בו ואחר כך אנחנו מתייחסים לכלל הנושאים במשק, אבל תודה על העצה.

יעקב מרגי: רותם, יש אצלנו ברשימה איגוד לשכות המסחר, רותם מסד, מנהלת דסק אפריקה, את רוצה להתייחס לנושא?

רותם מסד: האמת היא שהפניות לא הגיעו לאיזה שהן פניות ספציפיות, לא של יבואנים, וכל הנושא הזה הובא לדיון, האמת היא, על ידכם, אז אני גם לומדת את החומרים האלה בשלב הזה.

רותם מסד: אני אשמח לפנות ליבואנים שחברים אצלנו ולראות אם הם מכירים ואולי יש להם עוד פרטים על זה.

יעקב מרגי: טוב, גדי, אתה רואה, תאמין לי אם הייתי ברפת הייתי ממלא חבית חלב בפחות מאמץ של חליבה.

יעקב מרגי: אני מנסה לחלוב לחלוב לחלוב וכמעט בלחץ פיזי לא מתון.

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

דסטה גדי יברקן: זה מה שנקרא שתיקה מדברת בעד עצמה.

דסטה גדי יברקן: במקרה הזה לא הצלחנו לחלוב את האמת ואנחנו רואים את העניין.

דסטה גדי יברקן: אני אעזור לכם מה שנקרא להאיר זרקור על האמת.

דסטה גדי יברקן: היבואנים וגם החקלאים מודים שהייתה תקופה מסוימת באתיופיה של שיטפון מאוד גדול שפגע ביבול וככל הנראה גם חול נכנס אל הטף שהגיע לישראל.

דסטה גדי יברקן: אם יש פה יבואן ששומע את מה שאני אומר ורוצה להכחיש, לסתור את דבריי, זה הזמן.

דסטה גדי יברקן: אז כל העניין הזה לא היה חול, אז זה בהחלט מבייש את כל אנשי המקצוע.

דסטה גדי יברקן: אז חול הגיע משום שהייתה תקופה לא פשוטה לחקלאים באתיופיה וככל הנראה גם חול הגיע אל הארץ וכל היבואנים שנמצאים בזום יודעים את זה והם אמרו את זה.

דסטה גדי יברקן: אם יש פה משהו לסתור את דבריי זה הזמן.

דסטה גדי יברקן: אז להגיד לא היה, לא ראינו, לא בדקנו, אז זה מה שנקרא כשהחצר האחורית שלך היא לא מוארת ולא יודעים עליה שום דבר.

דסטה גדי יברקן: יכול להיות שזה יותר קל כי זה, כפי שאמר את זה יו"ר הוועדה, הקהילה הזאת גם ככה שקטה וגם כשהיא צועקת היא צועקת בקול חלוש.

דסטה גדי יברקן: אז אנחנו פה בכנסת ישראל וממשלת ישראל יכולים להיות פה לכל האנשים הללו ואנחנו לא יכולים לשמוע, אוזן לא יכולה לסבול את זה.

דסטה גדי יברקן: אנחנו נבדוק.

דסטה גדי יברקן: מדובר כאן בבריאות הציבור ותאמינו לי, צריך להקים ועדת חקירה על המתיל ברומיד הזה שריססו את כל הטף במהלך ה-20, 30 שנים האחרונות ואיך זה פגע בבריאות יוצאי אתיופיה.

דסטה גדי יברקן: ציבור שלא היה לו סרטן, לא היו לו מחלות מערביות.

דסטה גדי יברקן: כל ציבור יוצאי אתיופיה, לא כולם, רובם המוחלט של המבוגרים, יש להם מחלות מערביות, פתאום סכרת, פתאום סרטן, פתאום זה, משהו שלא היה להם בטף.

דסטה גדי יברקן: רק כשהטף הזה הגיע במגע עם כל מיני חומרים כימיים.

דסטה גדי יברקן: אז, רבותיי, מדובר כאן בכישלון מתמיד ובצורה מאוד מקוממת.

דסטה גדי יברקן: העניין הזה של הטף הזה כרגע עם החול הוא מצריך בדיקה ואם חלילה אנחנו אומרים סתם, אז אוקיי, אז רק גילינו ערנות, אבל אם בטענה של הציבור יש אמת בדבריו אז הגיע הזמן שנתקן את זה שלהבא שייכנס כאן טף מסודר.

דסטה גדי יברקן: יש כאן את ממשלת אתיופיה שבאמת פתחה, כידוע ממשלת אתיופיה היא מדינה שיש בה כמה מיליונים של מוכי רעב ועדיין חותמת עם ישראל לייצא מזון, במיוחד כחלק מהסכמים ג'נטלמנים, אפשר להגיד, ואנחנו מקבלים את זה, במקום להגיד כל הכבוד לממשלה, אבל אנחנו לא יכולים להעמיד את העניין הזה של בריאות הציבור בסכנה.

דסטה גדי יברקן: ואדוני היו"ר, אני שוב מודה לך, באמת זה לא מובן מאליו, ואני ממש מעריך את זה בשם הקהילה, אני אומר לך את זה, ובשם אזרחי ישראל שאתה מייצג אותם פה נאמנה.

דסטה גדי יברקן: מי שמייצג את הנידחים, את העניים, תאמין לי, זה רק בשביל זה, זה שווה שאנחנו במקומות האלה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני הייתי באמת רוצה לדעת, לשפוך אור, האם היו, אני יודע שהיה ניסיון לנסות לגדל את זה פה בארץ.

יעקב מרגי: זנחנו את הנושא הזה, התייאשנו, משהו רוצה לשפוך אור על זה?

יעקב פולג: באמת במו"פ צפון אצלנו בדקו במשך שנתיים זן שהביאו מהולנד.

יעקב פולג: הסתבר שהוא לא תואם, כנראה שהוא לא מספיק טוב, לא מספיק תואם את הטעמים בחך הישראלי, הפסיקו לגדל אותו.

יעקב פולג: יש כיום ניסיון לבחון זנים אחרים שהביאו מאתיופיה גם למאכל אדם וגם למספוא, עדיין זה לא מגיע להצלחה של ייצור באופן שיספק צריכה מקומית או במסות גדולות.

יעקב פולג: אז זה בהחלט נמצא על הפרק.

יעקב פולג: לצערי עדיין אין לנו פריצת דרך ואנחנו במצב של בחינה של הזנים והתאמתם לתנאים בארץ.

יעקב מרגי: טוב אנחנו נקרא בסיכום לקהילת המחקר להשקיע מאמץ, כי הכמות שמיובאת לארץ היא כמות גדולה, שמענו את הנתונים, זאת אומרת שהקהילה צורכת, מתעקשת לצרוך את זה וצריך לאפשר לה.

יעקב מרגי: לכן אני חושב שנקרא בסיכום גם כן ואנחנו קוראים בסיכום כבר לקהילת המחקר, נקרא לזה, של כל האגרונומים למיניהם, כל המכונים וכל המו"פים למרכזי מחקר ופיתוח והמכון הוולקני, להשקיע מאמץ בקטע הזה.

יעקב מרגי: תראו, המשענת שנשענת עליה הקהילה האתיופית בארץ זה ממשלת אתיופיה וגם שם יש להם בעיה של ביטחון תזונתי.

יעקב מרגי: זה משענת קנה רצוץ מה שנקרא, ויכול להיות, למה שרק האתיופים ייהנו מהדבר הטוב?

יעקב מרגי: אולי גם אני רוצה לאכול מזה.

יעקב מרגי: שתהיה כמות מספקת, וגם אנחנו, גם החברה הישראלית, שהאינטגרציה תהיה דו-צדדית גם במזון לא רק בכל מיני תחומים.

יעקב מרגי: זה הולך לאט, אבל נקווה שיהיה בקצב יותר רציני בעזרת ה' כל התחומים.

יעקב מרגי: אבל, שוב, אני מודה לך, סגן השר גדי יברקן, שחשפת טפח מכל הסוגיה הזאת של יבוא הטף.

יעקב מרגי: לי אין ספק שיש לזה השלכות נוספות, חברתיות, כלכליות.

יעקב מרגי: לא רוצה לומר, אני מקווה שאין קרימינליות גם כן, אבל אין ספק, איפה שיש כסף הפרצה קוראת וצריך לעשות הכול שהרגולטורים יעשו את עבודתם ולהפנות, לחלק את המוטיבציות.

יעקב מרגי: יש מוטיבציות לרגולטורים לעיתים במקומות, נקרא לזה מוטיבציית יתר איפה שלא צריך ומוטיבציה חסר איפה שכן צריך, תעשו את האיזונים וזו מהות הסיכום של הדיון היום.

יעקב מרגי: אני אמשיך, הנה אני אומר לכם, אני לא ארפה, לא אעזוב, אמשיך לעקוב אחרי הנושא הזה.

יעקב מרגי: אם מישהו חושב, הנה עוד דיון בוועדת הכלכלה ותו לא, אנחנו נעשה דיון מעקב, נבקש תשובות, נעקוב אחרי זה.

יעקב מרגי: שתבינו שיש פה קהילה גדולה שצורכת ורוצה לצרוך ואם זה טוב למה למנוע טוב מבעליו - - -

דסטה גדי יברקן: לא רק קהילה, אדוני היו"ר.

דסטה גדי יברקן: הטף הוא סופר-פוד בינלאומי בעולם, אחד משמונת המזון הבריאים בעולם.

דסטה גדי יברקן: משרד הבריאות העולמי מכיר בכך, כל העולם מכיר בכך, מנסים לעשות ממנו כבר לתרופות, חברות תרופות כבר עובדות על כך, אזרחי מדינת ישראל, שהם גם לא יוצאי אתיופיה, מכירים את העניין הזה וכבר אוכלים בכל המסעדות, מזמינים בחנויות טבע.

דסטה גדי יברקן: הדבר הזה הוא במטבח האתיופי, הוא בסלון של כל בית בישראל וכך הדבר צריך להיות, על אחת כמה וכמה שהוא מגיע לכלל אזרחי מדינת ישראל, גם אם לא, גם אם רק אדם אחד מאזרחי מדינת ישראל ניזון מזה, חשוב לשמור על בריאותו בעניין הזה.

יעקב מרגי: אני אומר משהו שיש בו אמירה, מספיק האכלנו את הקהילה הזאת חצץ בקליטה שלה, בואו לא נאכיל אותה חול.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החקלאות והבריאות לבצע בדיקות דחופות יותר של יבוא הטף שמגיע ארצה ולדווח לוועדה עד יום ראשון למרץ 2021 על בדיקות שביצעו ועל תוצאותיהן.

יעקב מרגי: הוועדה דורשת ממשרד הכלכלה לדווח בכתב מה מספר משלוחי הטף שהגיעו ארצה בצירוף רשימת היבואנים הפעילים עד יום 15 לדצמבר 2020.

יעקב מרגי: הוועדה מבקשת ממשרד החקלאות ומשרד הכלכלה לדווח לוועדה את מספר היבואנים הפעילים כפי שאמרתי, של טף נכון לשנת 2020 עד ליום 15 לדצמבר 2020.

יעקב מרגי: הוועדה מבקשת ממשרד הבריאות למסור לוועדה דיווח מפורט בכתב על הבדיקות שביצע המשרד ליבוא הטף ולקמח, אני בכוונה רוצה לומר קמח טף, ראיתי את ההתנסחויות הפרוטוקוליות, אנחנו בודקים רק את המזון, בטיחות המזון.

יעקב מרגי: תבדקו את כל השק שמגיע, אני מבקש לבדוק כל מה שמגיע בשק שהגיע לשערי הנמלים פה בארץ ותוצאותיהן עד ליום, אני אתן לך עד ליום 1 בינואר 2021, אם נמצאו ממצאים בבדיקות החדשות של חול שמעורבב יחד עם הטף.

יעקב מרגי: כפי שאמרתי, אני קורא לכל מכוני המחקר ולמכון הוולקני וכל הפקולטות לחקלאות, להשקיע מאמץ במחקר שאכן נוכל להשתחרר מהתלות של יבוא הטף ולגדל אותו פה כאן בארץ באיכות גבוהה, כמובן בלי לנסות להפוך אירופאי לאפריקאי, זה לא צלח בתחומים אחרים.

יעקב מרגי: 70 שנה מנסים לעשות פה כל מיני פוטוסינתזה לכל מיני דברים, אל תנסו לטף לעשות את זה.

יעקב מרגי: אנא תביאו לנו פה את אותו מוצר אפריקאי, אנחנו רוצים אותו פה בארץ, לגדל אותו פה בארץ וכל הצלחה שלכם, אנחנו סומכים על מכוני המחקר בישראל.

יעקב מרגי: תאמינו לי, תתחילו זה יהיה כלכלי בסוף.

יעקב מרגי: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.