ועדה משותפת לוועדת העבודה וועדת החוץ והביטחון לפי חוק שירות לאומי-אזרחי, התשע"ד-2014, כנסת 23, פרוטוקול מספר 1, 2020-11-23 11:30

חיים כץ: אני מתכבד לפתוח את הישיבה המשותפת לוועדת העבודה הרווחה והבריאות ולוועדת החוץ והביטחון.

חיים כץ: הוועדה הזאת נולדה בעקבות דיונים על תשלומי חל"ת שמשרתי שירות לאומי לא מקבלים.

חיים כץ: גם חיילים בעלי אישור עבודה, שמפרנסים את המשפחות שלהם, לא מקבלים חל"ת.

חיים כץ: בכוחנו הדל נגרום לזה שהאנשים האלה יקבלו מענקים.

חיים כץ: אמרנו, נביא את הגורמים השלטוניים לתגמל את האנשים האלה.

חיים כץ: בינתיים, כשהגיע הצו, פנו אלינו מוועדת החוץ והביטחון ובקשו להקים ועדה משותפת.

חיים כץ: חשבתי שזה נכון, אבל משום מה, בצו היום אני לא רואה תגמול לחיילים שמקבלים רישיון עבודה.

חיים כץ: היו שתי ברירות לפני, או להמשיך ללחוץ ולהביא, או לחילופין לתת למשרתים שכבר הרבה זמן לא מקבלים ולהמשיך ללחוץ.

חיים כץ: החלטתי שנעשה את זה בעבודה קשה.

חיים כץ: לא נעצור את האנשים שהרבה זמן לא מקבלים בגלל שאחרים גם לא מקבלים, בתקווה שנקל על חלק מהמצוקות.

חיים כץ: נאמר לי על ידי האוצר שהחיילים מקבלים ת"ש, אני לא יודע כמה כסף זה.

אלעזר שטרן: אני אגיד לך.

חיים כץ: יחד עם זה אני לא חושב שאנחנו צריכים לעצור את אלה מלקבל, אלא להמשיך ולהילחם, זו דרכי שלי, כי אני רואה שהמענקים משמעותיים.

חיים כץ: אם זה היה 200-300 שקלים, מילא.

חיים כץ: אני לא נכנס לפרטי הצו, אבל יש 3 קטגוריות בשירות הלאומי, נשוי פלוס ילדים, נשוי ללא ילדים ורווק: נשוי עם ילדים שעבד עד 3 חודשים – 6,000, נשוי ללא ילדים – 4,528 שקלים, רווק – 2,830.

חיים כץ: נשוי עם ילדים שעבד עד 5 חודשים - 9,900, נשוי ללא ילדים – 7,471 שקלים, רווק – 4,669.

חיים כץ: נשוי עם ילדים שעבד 6 חודשים ומעלה – 13,200, נשוי ללא ילדים – 9,961, רווק – 6,226.

חיים כץ: אלה המספרים כדי שלא נעצור, גם אם אנחנו יודעים שצריך להמשיך ולהילחם בשביל החיילים.

חיים כץ: נמצא פה חבר הכנסת יעקב אשר כשחקן חיזוק שנלחם עבור החרדים, אני בטוח שתילחם גם על החיילים.

חיים כץ: אין לי ספק בזה ואותו דבר גם לגבי חבר הכנסת אבוטבול.

חיים כץ: מאחר וזו ועדה משותפת, נשמע את חבר הכנסת שטרן שהוא הנציג היחידי כרגע מוועדת החוץ והביטחון.

אלעזר שטרן: תודה.

אלעזר שטרן: אני מבין את הצורך והוא מוצדק.

אלעזר שטרן: זה לא הדיון הראשון על משרתי השירות הלאומי האזרחי שלא עובדים בגלל הקורונה.

חיים כץ: לפני זה הם עבדו, עשו שירות לאומי ואחרי זה עבדו.

אלעזר שטרן: ברור.

אלעזר שטרן: קבלו היתר מיוחד.

אלעזר שטרן: כיוון שאמרת שאתה לא מכיר, אני רוצה להגיד לך שתשלומי התשמ"ש, שזה תשלומי משפחה, לא קשורים.

אלעזר שטרן: גם חרדי שמשרת מקבל תשמ"ש, זה אצלו מובנה בתוך השכר וזה הולך לפי גודל המשפחה שלו.

חיים כץ: יש לו רישיון עבודה?

אלעזר שטרן: זה לא אוטומטי.

אלעזר שטרן: זה נועד לכאלה שעושים שירות לאומי אזרחי ובנוסף לכך, בגלל שהם מחויבים למספר שעות בתוך השירות, נשאר להם זמן חופשי, אז הם קבלו אישור לעבוד.

אלעזר שטרן: כתוצאה מהקורונה, המקום הזה שבו הם קבלו לאישור לעבוד נסגר ולכן הם מובטלים.

וגם לא זכאים לדמי אבטלה.

אלעזר שטרן: נכון.

אלעזר שטרן: בשכר שהם מקבלים כלול גם מה ששאלת לגביו קודם, התשמ"ש.

חיים כץ: ואם אין לו משפחה?

חיים כץ: התכוונתי לחיילים שמקבלים אישור עבודה על מנת לחזק את המשפחה שלהם שנמצאת במצוקה כלכלית.

אלעזר שטרן: כיוון שהיית הרבה שנים יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה ותשלומי המשפחה שלהם כפופים לאישור ועדת הרווחה, לכן תשלומי המשפחה כמעט מנותקים מגודל המשפחה, הם לפי המצב הסוציו-אקונומי.

אלעזר שטרן: הולכים לבתים, בודקים את המצב של ההורים אם הם עובדים או לא, נכים, מוגבלים ולפי זה מקבלים תשמ"ש.

אלעזר שטרן: בתוך התשמ"ש יש דברים אוטומטיים, אם אתה נשוי פלוס 1, אתה מקבל שכר.

אלעזר שטרן: לצורך העניין, חיילים חרדים בנצח יהודה או חרדים בכל מקום בצבא, כמו גם אחרים מישיבות הסדר שמתגייסים קצת מאוחר ומתחתנים מוקדם, מקבלים מראש את התשמ"ש.

אלעזר שטרן: על כל זה יש היתר עבודה פרטי.

אלעזר שטרן: היתר עבודה פרטי גם הוא לא ניתן אוטומטית.

אלעזר שטרן: כאן הוא ניתן אוטומטי, יש לך משפחה אתה מקבל.

חיים כץ: לא צריך לבקש?

ראובן פינסקי: בשירות אזרחי חרדי לא צריך לבקש אישור, זה מובנה.

אלעזר שטרן: להבדיל מהצבא, שם אתה צריך לבקש, צריך לעבור תהליך בדיקה ותהליך אישור.

אלעזר שטרן: זה רק עובד לרעת החיילים, כי יתכן מצב שבחור חרדי אולי יותר טוב מאותו חייל שצריך לעבור מערכת בשביל לקבל את ההיתר.

אלעזר שטרן: בשירות הלאומי אזרחי האישור הוא אוטומטי.

אלעזר שטרן: הגבלנו את שעות השירות כשישבנו עוד בוועדת שקד בחוק השירות, הגבלנו את השעות של מה שנקרא שירות לאומי, מתי אתה ממלא את הייעוד שלך כמשרת שירות לאומי אזרחי ובזמן שנותר לך, הותרנו זמן כדי שתוכל לעבוד, לכן זה אוטומטי.

אלעזר שטרן: אני הרבה מאוד שנים בעד שילוב חרדים בעבודה.

אלעזר שטרן: אני חושב ואמרתי את זה כראש אכ"א, ששילוב חרדים בעבודה הוא קריטי לא פחות מהשילוב שלהם בצבא.

אלעזר שטרן: למרות שאני חושב שהשירות הצבאי עומד מעל זה.

אלעזר שטרן: מה שיוצא הוא שדווקא חיילים, שעברו את כל התהליך של הבדיקה המיוחדת הזאת, שהמצב שלהם בטוח יותר גרוע מאשר משרתי השירות הלאומי אזרחי כיוון שזה לא אוטומטי, הם היו צריכים להוכיח, הם דווקא אלה שלא מקבלים.

אלעזר שטרן: אני מכיר את היכולות שלך, אני רוצה להגיד לך שאני לא שקט.

אלעזר שטרן: אני הגשתי גם הצעת חוק על זה ואמרת לי שעד שיגיע החוק נפתור את זה, הנה אנחנו באים למציאות שדווקא האוכלוסייה החלשה יותר, שאלה החיילים שאין להם פה מפלגות חרדיות שדואגות להם - - -

לא יפה מה שאתה אומר.

חיים כץ: ידי נקיות, שיהיה לך ברור.

אלעזר שטרן: אין לי ספק.

חיים כץ: אף אחד מהחרדים, להוציא חבר הכנסת אבוטבול שאמר לי אחרי שאמרתי את זה עשרות פעמים, אף אחד לא לחץ עלי.

אלעזר שטרן: גם אותי לא צריך ללחוץ, אני בעד זה.

חיים כץ: אף אחד לא לחץ עלי וכשפניתי לאוצר פניתי גם לגבי החיילים.

אלעזר שטרן: והם אמרו לך שזו בעיה של משרד הביטחון.

חיים כץ: אני לא בקי כמוך בכל הסיפור של החיילים.

חיים כץ: מה לעשות?

חיים כץ: לא בקי כמוך, אתה שרתת יותר והיית שם יותר ממני.

חיים כץ: הם אמרו לי את מה שהם אמרו לי.

חיים כץ: גם לא התייחסתי לגבי חיילים נשואים.

חיים כץ: התייחסתי לחיילים שבאו ממצב סוציו-אקונומי נמוך והם צריכים לפרנס את המשפחה שלהם.

חיים כץ: הוא לא צריך להיות לא מנצח יהודה ולא מגור אריה.

חיים כץ: הוא חייל שמקבל אישור עבודה.

אלעזר שטרן: לא אמרתי שעיני צרה בזה שיש מישהו - - -

חיים כץ: כי אתה אמרת פה - - -

אלעזר שטרן: אבל קטעת אותי, תן לי לענות.

אלעזר שטרן: חשבת שאני חושד בך.

אלעזר שטרן: אני לא חושד בך.

אלעזר שטרן: אני רוצה להגיד לך שזה לא סתם מה שאני אומר שהלחץ שיש לאותם חיילים הוא קטן יותר בגלל שאין להם מפלגות חרדיות.

אלעזר שטרן: זה מה שאני אומר לך.

חיים כץ: במקרה הזה הוא זהה בוועדה.

אלעזר שטרן: אבל עובדה שזה לא מגיע.

אלעזר שטרן: עובדה שזה לא מגיע.

חיים כץ: אז אולי הלחץ על האוצר, לא פה בוועדה.

אלעזר שטרן: נכון.

חיים כץ: לא פה בוועדה.

אלעזר שטרן: נכון.

אלעזר שטרן: הלחץ של הוועדה על האוצר.

אלעזר שטרן: לזה אני מתכוון.

אלעזר שטרן: הלחץ של הכנסת על האוצר.

חיים כץ: הלחץ היה זהה כי אני דברתי בו זמנית גם על החיילים, אולי לא בהצלחה.

אלעזר שטרן: אבל לאוצר יש גם את ועדת כספים על הראש.

אלעזר שטרן: יש כל מיני גורמי לחץ שהאוצר מבין ואומר, החיילים זה בעיה של משרד הביטחון.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: יש פה נציג אוצר.

אביעד שוורץ: ברשותך יושב-ראש הוועדה, הייתי שמח שראובן פינסקי, מנכ"ל השירות הלאומי אזרחי יציג את הנוסח.

חיים כץ: בבקשה.

חיים כץ: העיקר שתהיה שמח.

ראובן פינסקי: בוקר טוב אדוני היושב-ראש.

ראובן פינסקי: המענק הזה אמור לסייע למשרתים בשירות האזרחי, חרדים שנקלעו למצב מצוקה כלכלית בעקבות הקורונה.

ראובן פינסקי: שתי הנחות יסוד: עצם זה שבאופן אוטומטי מותר לעבוד, כשמשרת שירות אזרחי מחליט להיכנס לשירות אזרחי הוא יודע שהוא יוכל לעבוד ולפרנס את משפחתו בכבוד ויש סדרה של מסלולים.

ראובן פינסקי: דבר שני, כשאנחנו מדברים על תשמ"ש ותשלומי רווחה, חשוב לומר שדמי כיס של משרת בשירות האזרחי נקבעו לפי כל המסלולים.

ראובן פינסקי: דמי הכיס המקסימאליים, ללא בחינה של מצב כלכלי, משפחה, אין מערכת ת"ש בשירות האזרחי כמו שיש בצבא.

ראובן פינסקי: בסופו של יום משרת בשירות האזרחי במסלול הביטחוני מקבל 3,900, כשחייל מקבל 5,300.

ראובן פינסקי: הכנסת תמיד הקפידה שזה יבוא ככה.

חיים כץ: למה קוראים לזה דמי כיס?

חיים כץ: זה נשמע מענק לילדים, משהו לא מכבד.

ראובן פינסקי: צודק, אני מקבל, זה מכונה דמי כלכלה.

ראובן פינסקי: העיקר שלא יקראו לזה שכר, זה היה הדבר העיקרי מבחינתנו.

ראובן פינסקי: גם בזה יש פער שחשוב שישמר ומערכת ת"ש שאין לנו במגזר החרדי.

אלעזר שטרן: אין לנו בשירות הלאומי לא במגזר החרדי, אגב זה גם ערבים.

אלעזר שטרן: תגידו, זה בסדר.

ראובן פינסקי: אלה חוקים שונים.

ראובן פינסקי: בחוק של 2017 יש אפשרות לסייע למי שנקלע למצוקה, צריך לקבוע את זה בתקנות.

ראובן פינסקי: בחוק של שירות לאומי אזרחי של 2014, שמדבר על המגזר החרדי, אין לנו אפשרות - - -

חיים כץ: השירות הלאומי זה כולל גם ערבים?

ראובן פינסקי: כן.

חיים כץ: למה הם אינם פה?

נועה בן שבת: אנחנו מדברים כרגע על השירות הלאומי אזרחי שהוא רק לחרדים.

נועה בן שבת: יש שני חוקים.

נועה בן שבת: חוק שירות לאומי אזרחי-2014, שמסדיר את השירות האזרחי של החרדים וחוק שירות אזרחי - - -

חיים כץ: למה זה לא חל על הערבים?

נועה בן שבת: חוק שירות אזרחי-2017 הוא על כולם.

חיים כץ: באוצר, למה המענקים האלה לא הולכים לערבים?

אביעד שוורץ: כמו שציין ראובן פינסקי, יש שני חוקים בהסדר הזה שמסדירים את הפעילות של השירות לאומי אזרחי.

אביעד שוורץ: החוק של 2017 הוא החוק שמסדיר את הפעילות הכללית, גם של ערבים, גם של בנות דתיות, של כל מי שעושה שירות אזרחי.

חיים כץ: כמה ערבים יש בשירות לאומי?

ראובן פינסקי: 5,200.

חיים כץ: כמה אנשים החוק הזה כולל?

אביעד שוורץ: במנגנון של השירות הלאומי אזרחי שחלים בו גם ערבים ואוכלוסיות אחרות יש היום מנגנון של תשלומי רווחה ולא נצטרך לעשות את העדכון הזה.

אביעד שוורץ: יש כבר מערכת קיימת.

אביעד שוורץ: זה החידוד פה.

אצל החרדים לא.

נועה בן שבת: להם אסור לעבוד.

נועה בן שבת: שירות לאומי לפי החוק של 2017 הוא בכלל לא יוכל לעבוד אלא אם יעודכנו התקנות.

בשירות האזרחי החרדי זה בילד אין, זה בכוונת מכוון של המדינה.

אלעזר שטרן: בכוונת מכוון.

אלעזר שטרן: אפליה, תגיד את האמת.

אתה אמרת שחשוב שהם יעבדו.

אלעזר שטרן: גם ערבים חשוב שיעבדו.

אלעזר שטרן: גם הערבים חשוב שיהיו בשירות לאומי.

אביעד שוורץ: יושב-ראש הוועדה, חשוב לנו לחדד את הנקודה הזאת.

חיים כץ: אני אגיד לך למה חשוב לנו נושא הערבים.

חיים כץ: אני בכנסת 20 שנה ואני זוכר את זחאלקה כשדיברנו על שירות לאומי והוא אמר, כל ערבי שיעבוד ייחשב למצורע.

חיים כץ: ערבי שבא לשירות לאומי אזרחי הולך נגד המנגנון שלו ונגד המנהיגים שלו והוא צריך להיות מתוגמל.

חיים כץ: אנחנו רוצים שהערבים יעבדו בבתי החולים, בזהירות בדרכים, שיעבדו בישובים שלהם ואז תתגמל אותם.

חיים כץ: אם יש 5,000 אנשים כאלה שעובדים ואחר כך לא נותנים להם לעבוד בערב, למה לא מתגמלים אותם?

אלעזר שטרן: אגב, הכנסנו את המילה אזרחי בגלל זה.

חיים כץ: אני זוכר את הדברים של זחאלקה, איך אמר שהם יחשבו כמצורעים.

אלעזר שטרן: עשינו ויתור והכנסנו את המילה "אזרחי" בשבילם, כדי שלא יגידו שירות לאומי.

אלעזר שטרן: אגב, באים יחסית הרבה.

חיים כץ: 5,200 זה יפה.

אלעזר שטרן: וזה הולך ועולה

ראובן פינסקי: 5,200 יש עוד 500 משנה שעברה ואנחנו נמצאים בקו עליה מתמיד.

ראובן פינסקי: משלבים אותם יותר ויותר בדיוק במקומות שדברת.

חיים כץ: זה אומר שזה תם ולא נשלם.

חיים כץ: נעביר היום את החרדים ונתמקד בערבים וחיילים.

חיים כץ: כי גם להם מגיע.

חיים כץ: נעבור להקראה.

נועה בן שבת: הכוונה לכל מי שמשרת שירות לאומי.

חיים כץ: כל מי שמשרת שירות לאומי, ערבים, נוצרים, מוסלמים, דרוזים, צ'רקסים.

אלעזר שטרן: למה לא שאלת את משרד האוצר, הוא העביר ישר לשירות לאומי על חיילים.

נועה בן שבת: "צו שירות לאומי-אזרחי (שינוי התוספת לחוק)(הוראת שעה), התשפ"א-2020.

נועה בן שבת: בתוקף סמכותי לפי סעיף 8(ג) לחוק שירות לאומי-אזרחי, התשע"ד-2014 (להלן - החוק), ובאישור ועדה משותפת לוועדת החוץ והביטחון ולוועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת של הכנסת, אני מצווה לאמור: 2.

נועה בן שבת: תיקון התוספת לחוק.

נועה בן שבת: בתקופת תוקפה של הכרזה על מצב חירום בשל נגיף הקורונה כהגדרתה בחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020, יראו כאילו בתוספת לחוק, אחרי פרט 7 בא:" אני רק אגיד שהתוספת לחוק מפרטת את תנאי השירות של אותם משרתים בשירות לאומי שם אנחנו מוסיפים את ההוראה החדשה כנקבעת הוראת שעה.

נועה בן שבת: "8.

נועה בן שבת: (א) בפרט זה – הכנסה חודשית לנפש משוקללת – סך הכנסותיהם מעבודה בישראל כשכירים, של המשרת ושל אשתו, לרבות דמי הכלכלה להם זכאי המשרת לפי החוק, חלקי מספר הנפשות המשוקללות הסטנדרטיות במשפחתו של המשרת.

נועה בן שבת: " זאת אומרת יש לנו הגדרה שאומרת שאנחנו בודקים את ההכנסה לפי ההכנסות של המשרת ואם הוא נשוי, אז גם של אשתו, הכנסותיהם מעבודה כשכירים בישראל, רק עבודה כשכירים, לא הכנסות אחרות אם יש להם מעסק או מכל מקור אחר, לרבות דמי הכלכלה.

נועה בן שבת: מוסיפים להם את דמי הכלכלה שהם מקבלים לפי חוק שירות לאומי-אזרחי ומחלקים את זה במספר הנפשות המשוקללות במשפחתו של המשרת ואחרי זה נראה איך מגיעים למספר הנפשות המשוקללות במשפחה.

נועה בן שבת: "חודשי השוואה" - שלושה חודשים רצופים כלשהם בתקופה שהחל מחודש דצמבר 2019 ועד תום תקופת הוראת השעה, ובלבד שלפחות אחד מהחודשים הוא בתקופת שירותו של המשרת.

נועה בן שבת: " חודשי השוואה הם החודשים שלפני החודשים שבהם בוחר המשרת, לפי בחירתו והם ישוו את ההכנסה הנוכחית באותה הכנסה באותם שלושה חודשים.

נועה בן שבת: שניים מהחודשים האלה יכולים להיות אפילו לפני תחילת תקופתו של המשרת, אבל הם צריכים להיות רק אחרי דצמבר 2019.

נועה בן שבת: אנחנו מדברים או על ערב תקופת הקורונה ויכול להיות שגם במהלך תקופת הקורונה.

נועה בן שבת: "משרת המצוי במצוקה כלכלית" – משרת שהתקיימו בו שני אלה בחודש שחל בתקופת שירותו:

נועה בן שבת: ההכנסה שלו כשכיר ירדה לעומת ההכנסה מעבודתו כשכיר בחודשי ההשוואה.

נועה בן שבת: החודש הנוכחי, החודש בו האדם מבקש את המענק, בעדו הוא מבקש זכאות למענק בהשוואה לממוצע באותם חודשי השוואה ירד לפחות ב-25%.

נועה בן שבת: אמרנו שזו הכנסה שלה משרת ושל אשתו לחלק לנפשות המשוקללות.

נועה בן שבת: בסך הכול אנחנו לא מדברים על 4,681 אלא זו הכנסה לנפש.

נועה בן שבת: "משפחתו של המשרת" – המשרת, אשתו וילדיו.

נועה בן שבת: "סכום בסיסי" – כמפורט להלן:

נועה בן שבת: "למשרת שהוא נשוי ללא ילדים – סך 4,528 שקלים חדשים

נועה בן שבת: "נפש משוקללת" – שקלול מספר הנפשות לפי הטבלה להלן: בטבלה מפורטים מספר הנפשות למעשה, כמה אנשים יש, המשרת, אשתו, הילדים, כמה נפשות נמצאות במשפחה ולצד זה יש את שקלול המספר.

נועה בן שבת: למעשה רק במספר של 2 נפשות השקלול הוא 2.

נועה בן שבת: מתחת לזה השקלול הוא נפש אחת, רק המשרת לעצמו, המספר המשוקלל הוא 1.25, קצת מעל 1.

נועה בן שבת: אם יש אתו ילד בנוסף, או שיש לו שני ילדים והוא לא נשוי, המספרים עולים.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: שוקללו.

חיים כץ: אל תכנסי לזה כי אשאל אותך שאלות מתמטיות שאני לא יודע אם תדעי לענות עליהן.

נועה בן שבת: אני גם לא יצרתי את התקנות האלה, אני מקריאה את מה שהביאו.

חיים כץ: אז יש טבלה מצורפת בתקנות על מצב השקלול.

חיים כץ: נמשיך הלאה.

נועה בן שבת: "(ב) משרת בשירות לאומי-אזרחי שמצוי במצוקה כלכלית במשך שני חודשים לפחות בתקופה שמיום ה' באדר התש"ף (1 במרס 2020) עד תום תקופת הוראת השעה, יהיה זכאי למענק כלכלי שיחושב לפי פרט משנה (ג) בהתחשב במשך התקופה כאמור שבה הוא מצוי במצוקה כלכלית (בפרט זה – תקופת הזכאות) ובלבד שהמציא לרשות את המסמכים האלה:" מדברים על כך שלפחות הוא צריך להיות במצוקה כלכלית, זאת אומרת שהתקיימו בו שני התנאים המצטברים, גם הירידה בהכנסה וגם גובה ההכנסה במשך חודשיים לפחות.

נועה בן שבת: כל חודש שבו מתקיימים התנאים האלה, הוא מצטרף למניין.

נועה בן שבת: יכול להיות שהחודשים האלה בהם מתקיימים התנאים, אינם רצופים, אבל צריך להיות לפחות שני חודשים.

נועה בן שבת: המסמכים שהוא נדרש להמציא מפורטים כאן:

נועה בן שבת: תלושי שכר של המשרת או של המשרת ואם הוא נשוי גם של אשתו, מכל מקומות העבודה בהם עבדו בחודשי ההשוואה ובתקופת הזכאות.

נועה בן שבת: אני רוצה להדגיש שני עניינים.

נועה בן שבת: אנחנו לא אומרים בהכרח שאותו משרת עבד קודם, אבל אנחנו כן דורשים שתהיה ירידה בהכנסות שלו מעבודה.

נועה בן שבת: אנחנו בוחנים פה, גם במבחן ההכנסה, רק הכנסות מעבודה, גם של המשרת וגם של אשתו, גם אם יש לה עסק, כנראה ההכנסות האלה לא יובאו בחשבון כאן לגביה.

נועה בן שבת: לגביו הם כן מובאות בחשבון אם היו לה הכנסות מעסק.

נועה בן שבת: "(ג) המענק הכלכלי שמשרת יהיה זכאי לו לפי פרט משנה (ב) יהיה בסכום השווה למכפלת סכום הבסיס והמקדם המצוין לצדה של תקופת הזכאות:

נועה בן שבת: ארבעה חודשים לפחות ולא יותר מחמישה חודשים - 1.65

נועה בן שבת: אנחנו מקבלים פה את אותם סכומי בסיס שציינו קודם לפי הרכב המשפחה.

נועה בן שבת: "(ד) משרת זכאי להגיש בקשה אחת בלבד למענק כלכלי לפי פרט זה בעד תקופת זכאות, ואולם אם המשרת הגיש בקשה ותקופת הזכאות התארכה, רשאי הוא להגיש בקשה מחודשת בעד כל תקופת הזכאות ובלבד שיקוזז סכום המענק הכלכלי ששולם לו לפי בקשתו הקודמת מסכום המענק המחושב לפי בקשתו המעודכנת".

נועה בן שבת: זאת אומרת הוא הניח שהוא היה זכאי במשך חודשיים ולאחר מכן התקופה התארכה והוא כבר עבר לשלושה חודשים ואמור לקבל סכום יותר גבוה.

נועה בן שבת: אז בעצם הוא מגיש בקשה חדשה ופשוט מקזזים את הסכום שהוא קיבל לפי הבקשה הקודמת מהסכום המגיע לו בבקשה המעודכנת.

נועה בן שבת: זה לא סכום שמשולם בעד כל חודש בחודשו אלא אלה סכומים שמשולמים לפי משך תקופת הזכאות עם מגבלה של 2.2 מהסכום.

חיים כץ: לא מגבלה.

חיים כץ: מכפלה.

חיים כץ: מעל ששה חודשים המקדם הוא 2.2, לא מגבלה.

נועה בן שבת: "(ה) המענק ישולם מאוצר המדינה באמצעות הרשות לשירות אזרחי".

חיים כץ: זה לא מהביטוח הלאומי?

נועה בן שבת: לא.

חיים כץ: אחרי שסיימת להקריא.

חיים כץ: מי בעד התקנות ירים את ידו?

אלעזר שטרן: אני מבקש התייעצות סיעתית.

חיים כץ: חמש דקות התייעצות סיעתית.

חיים כץ: אני מחדש את הישיבה.

אלעזר שטרן: אדוני אני אספר לך מה עלה בהתייעצות שלי.

אלעזר שטרן: בדקתי בהפסקה והסתבר שיש חיילים חרדים שיש להם היתר עבודה פרטי והם לא מקבלים את זה ולא יקבלו את זה.

אלעזר שטרן: זאת אומרת שמה שאנחנו עושים כאן, אחרי שגם כך להיות חייל חרדי בחלק מהמקומות זה לא קל, אנחנו יודעים איך מתייחסת הסביבה לזה, עכשיו גם יצחקו עליו שהנה הם מקבלים והם לא בצבא והחייל שנמצא בצבא לא מקבל.

אלעזר שטרן: אדוני היושב-ראש אני מתפלא שזה לא בא יחד.

אלעזר שטרן: אני לא יודע למה האוצר התחמק מהתשובה לשאלה שלך לגבי חיילים והעביר את רשות הדיבור לרשות הלאומי-אזרחי.

אלעזר שטרן: אני חושש שאני כן יודע למה ואני חושש שיתקבע כאן מצב כזה.

חיים כץ: תגיד למה אתה חושב?

אלעזר שטרן: כי הוא אומר שזו בעיה של משרד הביטחון, להבדיל מכל המקומות האחרים.

אלעזר שטרן: בשום מקום הם לא אומרים שזו בעיה של משרד הביטחון וכאן הם אומרים, נעזוב את החיילים, זו בעיה שלהם.

אלעזר שטרן: אני אאלץ להצביע נגד.

אלעזר שטרן: אני בעד הרעיון, אני בעד שמי שהולך לשירות לאומי אזרחי יקבל, בתוך עמי אני חי, אני מכיר את היכולות של כל אחד מאתנו, מי שיש לו ועדת כספים ומי שאין לו, נראה כמה זמן ייקח עד שהחיילים יקבלו את זה.

אלעזר שטרן: אז אני אשמח לחזור ולתמוך בעניין.

משה אבוטבול: זה היה צפוי.

חיים כץ: מי בעד המענק ירים את ידו.

חיים כץ: חבר הכנסת יעקב אשר מצביע במקום חבר הכנסת טסלר.

חיים כץ: חבר הכנסת מלכיאלי מצביע מטעם ועדת החוץ והביטחון.

חיים כץ: בעד – 5

חיים כץ: נמנעים – אין

חיים כץ: בעד-5, שלושה מתנגדים, תודה רבה לכולם, התיקון אושר, הישיבה נעולה.