ועדת המשנה לעידוד תעסוקה והכשרות מקצועיות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 1, 2020-11-23 11:30

חוה אתי עטייה: בוקר טוב לכולם, יום שני ז' בכסליו התשפ"א, 23 בנובמבר 2020, שעה 10:30.

חוה אתי עטייה: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המשנה הראשונה העוסקת בנושא עידוד תעסוקה, הכשרות והסבות מקצועיות.

חוה אתי עטייה: על סדר היום, דיווח ומעקב בנושא ההכשרות.

חוה אתי עטייה: אני שמחה שנושא ההכשרות המקצועיות בתודעה ומופיע הרבה בכותרות.

חוה אתי עטייה: התקיימו כבר ארבעה דיונים, גם בוועדת העבודה, גם בוועדה לביקורת המדינה וגם במליאת הכנסת על ידי חבר הכנסת ניר ברקת, בנושא הכשרות מקצועיות ודורשי עבודה.

חוה אתי עטייה: בני גולדמן ממשרד מבקר המדינה אמר בוועדה לביקורת המדינה כי בחודש מרס 2021 הוא מתכוון לפרסם את הדו"ח בנושא ההכשרות המקצועיות וביוני 2021 הוא מתכוון לפרסם דו"ח בנושא הכשרות מקצועיות.

חוה אתי עטייה: אי לכך, נופלת על כתפינו אחריות כבדה.

חוה אתי עטייה: עלינו לנקוט מהלכים ולהניע את ההכשרות.

חוה אתי עטייה: המסלולים צריכים לצאת לדרך.

חוה אתי עטייה: אין סימן שאלה כי בתקופה קשה זו של משבר כלכלי ומשבר תעסוקתי, המשק זקוק להכשרות מקצועיות.

חוה אתי עטייה: ההכשרות המקצועיות הן אחד הכלים החשובים לעידוד התעסוקה, להגדלת הצמיחה, להעלאת הפריון, לשיקום העסקים הקטנים.

חוה אתי עטייה: זהו גם כלי המאפשר לנו להתמודד עם פערים בשוק התעסוקה, הנובעים מביקוש לעובדים מסוג הכישורים הנדרשים ומרמת הפריון במשק.

חוה אתי עטייה: ההכשרות הן רשת ביטחון כלכלית לדורשי עבודה.

חוה אתי עטייה: לצעירים, לחיילים משוחררים, לנשים, לחרדים, לבני המיעוטים ועוד.

חוה אתי עטייה: שוק העבודה דורש עובדים מיומנים, מקצועיים ועם כישורים.

חוה אתי עטייה: יש להתאים את הצרכים לשוק התעסוקה של היום.

חוה אתי עטייה: הגיע הזמן לטפל בהכשרות במקום לתת דמי אבטלה.

חוה אתי עטייה: יש לתקן את החוק לאלו שעוברים הכשרה מקצועית מעל חצי שנה, יש לתת דמי אבטלה, במקום דמי אבטלה לתת דמי קיום, מלגות, תמריצים, כמו שקיים בעולם, או לחשוב על מנגנון אחר.

חוה אתי עטייה: הגיע הזמן.

חוה אתי עטייה: מוטי אלישע, יש להוריד את הבירוקרטיה, לרענן את הנהלים והדבר החשוב ביותר, השמה של העובדים אצל המעסיקים.

חוה אתי עטייה: זה מבחן התוצאה.

חוה אתי עטייה: יש ליצור מסלולים מתקדמים ורלוונטיים עם אופק עתידי ועם תשואה גבוה.

חוה אתי עטייה: יש לשתף פעולה באופן מלא עם כל גורמי המקצוע ועם כל המעסיקים ואז אני מאמינה שנצליח.

חוה אתי עטייה: החזון שלנו הוא להוריד את אחוזי האבטלה, להגביר את היקף ההכשרות וההסבות המקצועיות.

חוה אתי עטייה: הכשרות מותאמות, איכותיות, עם עובדים מיומנים ועם כישורים שהמשק דורש.

חוה אתי עטייה: גם לקבל אחוזים גבוהים בקבלת הדיפלומה.

חוה אתי עטייה: השמה במקום העבודה, קליטת העובדים אצל המעסיק.

חוה אתי עטייה: תפקיד הוועדה, וחבר הכנסת כץ גם יתייחס לזה, לגבי הסמכויות, מטרות הוועדה ותפקידה.

חוה אתי עטייה: אנחנו דורשים מהגורמים הנוגעים בדבר לקבל דיווח חודשי בעניין, לשחרר חסמים, לצמצם בירוקרטיה.

חוה אתי עטייה: התפקיד שלנו הוא להיות מתווכים, ממליצים.

חוה אתי עטייה: אנחנו רוצים להתעדכן בצרכים המותאמים לשוק העבודה היום ונמליץ ליושב-ראש הוועדה על תיקוני חקיקה.

חוה אתי עטייה: יש דברים שאפשר להעביר ללא תהליך ארוך, אנחנו נמליץ על מנגנונים שימריצו את דורשי העבודה להשתתף בהכשרות.

חוה אתי עטייה: אדוני יושב-ראש ועדת העבודה, אני רוצה להודות לך על האימון שנתת בי.

חוה אתי עטייה: על המינוי ועל זה שכיבדת אותנו בנוכחות שלך.

חוה אתי עטייה: לו היו יודעים שאתה משתתף, כולם היו מגיעים.

חוה אתי עטייה: תודה רבה, אני מעבירה לך את רשות הדיבור.

חיים כץ: בוקר טוב.

חיים כץ: הייתי שתי קדנציות יושב-ראש הוועדה, כמעט 6 שנים, הייתה רק ועדת משנה אחת בנושא נגישות.

חיים כץ: לא היו ועדות משנה בוועדה.

חיים כץ: היום אנחנו בזמן קורונה, אנחנו לא יודעים כמה זמן נעבוד פה, כמה שנעבוד פחות זה יותר טוב כי הכנסת הזאת צריכה להתפזר, אין לה זכות קיום כי הממשלה לא מתפקדת.

חיים כץ: יחד עם זה, אנחנו מנסים להגיע למצב שנטפל במקסימום נושאים.

חיים כץ: לכן הוועדה הקימה לא מעט ועדות משנה.

חיים כץ: אחת מוועדות המשנה החשובות באמת, זו הוועדה להכשרות מקצועיות.

חיים כץ: בתפקידי הקודם כשר העבודה והרווחה ישבנו על תכנית 20/30.

חיים כץ: ניסו לראות איך יראה מעגל העבודה בשנים הבאות.

חיים כץ: התייחסו לנשים ערביות, גברים חרדים, נשים חרדיות.

חיים כץ: כשראו כשאצל נשים ערביות וחרדיות יש עליה, התעסקו בהכשרות.

חיים כץ: היום אנחנו חיים בעולם חדש, צריך להבין את זה.

חיים כץ: בגלל הקורונה יש כ-800,000-900,000 מובטלים שלא חוזרים למעגל העבודה.

חיים כץ: אנחנו שומעים על עבודות עתירות עובדים, שהבעלים מחפשים עובדים והעובדים לא מגיעים, כי לפני זה עבדו בעבודות מכניסות יותר והם לא רוצים לחזור לעבודה בסכום נמוך יותר ובעבודה שהיא שונה באופי שלה מהמקצוע שלהם.

חיים כץ: יחד עם זה אנחנו לא רואים את המעסיקים שלהם חוזרים להעסיק אותם באותם תנאים.

חיים כץ: הם לא קוראים להם, למרות שהאוצר הולך לתכנית של עידוד חזרה לעבודה.

חיים כץ: לתת מענקים שיחזירו את העובדים האלה לעבודה, אני לא יודע אם זה יעבוד.

חיים כץ: המבחן האמיתי יהיה ביוני.

חיים כץ: כשהיינו ב-4% אבטלה והיום אנחנו ב-20% אז לכולם נדמה שביוני, כשיסתיימו דמי האבטלה, כל המעסיקים מחכים לעובדים.

חיים כץ: הלוואי ואני טועה, אבל לא כך הדבר.

חיים כץ: הרבה מעסיקים שלא החזירו את העובדים היום, לא יחזירו אותם גם ביוני.

חיים כץ: ביוני נוכל למצוא את עצמנו ב-10% אבטלה או אפילו יותר.

חיים כץ: פה אנחנו צריכים להיכנס עם ענף ההכשרות.

חיים כץ: תכנית 2030, כמה שהיא עלתה, לא רלוונטית היום.

חיים כץ: הקטע של נשים חרדיות וערביות זז הצדה.

חיים כץ: יש דור צעיר של כמה מאות אלפי אנשים שצריך למצוא כיוון.

חיים כץ: אז מוטי, מנכ"ל משרד העבודה, צריך לשבת עם המעסיקים, צריך לבנות סיליבוס של צרכים.

חיים כץ: אתם באוצר אתם יודעים הכול, אבל לפני הקורונה.

חיים כץ: הקורונה שינתה את החיים כי תרבות העבודה השתנתה.

חיים כץ: הרבה אנשים יעבדו מהבית, מפעלים שהצליחו בעבודה מהבית ישאירו את העבודה מהבית כי זה צמצם להם עלויות.

חיים כץ: זה פחות חשמל, פחות שטחי השכרה, פחות מסים, פחות הכול.

חיים כץ: אתמול היה צריך לעשות את זה, כי אם לא, נכשלתם.

חיים כץ: עכשיו יש מנהל הכשרות במשרד האוצר, מנהל הכשרות במשרד העבודה.

חיים כץ: במקרה דנן אני חושב שמרבה נכסים מרבה דאגה בכיוון ההפוך.

חיים כץ: צריך בעניין הזה ריכוזיות של שליטה אחת שתנווט את העניין הזה ויוני זה אתמול.

חיים כץ: אם לא תתעוררו מחר בבוקר או היום אחרי הדיון, תזכור את מה שאני אומר לך, אם לא יאריכו את החל"ת, כי יש אפשרות שיאריכו את החל"ת אם החיסונים לא יגיעו, אם כך, אתה מוצא ביוני את מדינת ישראל עם 12%-13% אבטלה.

חיים כץ: זה הרבה יותר חמור מעכשיו, כי אלה שמקבלים את החל"ת לא מוצאים עבודה, תראה מה זה יעשה למערכת הבנקאית, לא ישלמו משכנתאות כי לא יהיה להם מאיפה.

חיים כץ: יש עוד מצב שצריך להבין, לא תהיינה פנסיות.

חיים כץ: בתקופה הזאת אין צבירה של תנאים סוציאליים.

חיים כץ: זה דור שאין להם פנסיה גם ככה, לא חושבים צעד אחד קדימה.

חיים כץ: הם אומרים, בשביל 1,000, 2,000 שקלים אני לא קם לעבודה כי אני מקבל חל"ת, לא שווה לי.

חיים כץ: אבל הוא גם לא צובר תנאים סוציאליים, מאבד ותק, מתרגל למצב מסוים.

חיים כץ: אתם במשרד העבודה צריכים להתעורר, אני לא רואה שום עשייה, אם זה בגלל מריבות בין השרים.

חיים כץ: אמא שלי עליה השלום אמרה, יש שני סוגי אנשים, יש מסבירים ויש מצליחים.

חיים כץ: אני אומר לך שאתם הולכים לצד של המסבירים.

חיים כץ: לא רואים שום עשייה, לא במשרד האוצר, לא במשרד העבודה בנושא התעסוקה.

חיים כץ: שום דבר.

חיים כץ: אם אתם עושים את זה במקלט, זה יישאר במקלט.

חיים כץ: אתם צריכים לצאת החוצה, לעשות את מה שצריך לעשות וזה צריך להראות.

חיים כץ: לא רק כתבות בעיתונים.

חיים כץ: בזה אתם חזקים.

חיים כץ: אנחנו לא נבנים מכתבות בטלוויזיה ובעיתונים.

חיים כץ: צריך פחות לדבר ויותר לעשות.

חיים כץ: אתם צריכים להיות מדידים כי אם אתם לא מדידים, הכול חרטא.

חיים כץ: אם אתה מדיד, עם אבני דרך, יוצר הכשרות עם יעדים, לבדוק אם עמדת או לא עמדת, הצלחת לא הצלחת, יהיה לנו סיכוי.

חיים כץ: עכשיו הכול על הכתפיים שלכם כשאתה מוביל.

חיים כץ: זה נכון שאתה מסודר, לך יש עבודה אבל תזכור שאם אתה לא מצליח, כמה אנשים לא מביאים פרנסה בגללך.

חיים כץ: אם אתה לא מצליח, כמה אנשים לא מביאים הביתה לחם בגללך.

חיים כץ: כמה אנשים לא ישלמו משכנתא בגללך.

חיים כץ: כמה אנשים לא יוכלו ללכת לבלות בגללך.

חיים כץ: כמה ילדים לא ילכו לחוגים בגללך.

חיים כץ: את זה שים לך בראש ותגיד שאת זה אתה צריך למנוע.

חוה אתי עטייה: תודה ליושב-ראש הוועדה.

חוה אתי עטייה: נתחיל בסבב של חברי הכנסת, חבר הכנסת ניר ברקת בבקשה.

ניר ברקת: תודה רבה ליושב-ראש הוועדה וליושבת-ראש ועדת המשנה.

ניר ברקת: מה שאמרת הוא יותר מאשר נכון.

ניר ברקת: לפני 4 חודשים הנחתי על שולחן הוועדה, בשיח אמיתי עם חברי כנסת, הנחתי תפיסה שונה לגבי נושא הכשרת עובדים מאשר הייתה נהוגה עד היום.

ניר ברקת: באחוז אבטלה נמוך, 3.5%, 5% שהיה לפני הקורונה הגישה של המדינה, שנכנסת בתווך בין ההיצע לביקוש ומסייעת בהכשרות לעובדים המעוניינים בהסבת מקצוע, יש לה מקום.

ניר ברקת: הקורונה פתחה בפנינו הזדמנות פז, הזדמנות לשנות את הגישה בה מתבצעות ההכשרות במדינה.

ניר ברקת: הפער המבני של מאות אלפי אנשים שמחפשים את עצמם, הזכרת צעירים, אנשים שאין להם לאן לחזור, לא רק למקום עבודה ספציפי אלא לסוג מקצוע שהיה להם, זה מצב אחד ומצד שני צרכים אמיתיים של עסקים שלא מצליחים למצוא עבודה.

ניר ברקת: זה פער מבני שיש לו פתרון אלגנטי שנעשה במקומות אחרים בעולם ואני תכף אציג את המהות שלו.

ניר ברקת: לצערי הרב, מה שהתקבל אתמול בממשלה זה בדיוק הפוך.

חיים כץ: מה התקבל?

חיים כץ: תעדכן.

ניר ברקת: דווח בחדשות שהתקבלה חלוקת עבודה בין משרד העבודה למשרד האוצר.

ניר ברקת: דברים ידועים.

ניר ברקת: בדיוק בכיוון הלא נכון.

ניר ברקת: אני אפרט מה הכיוון הנכון, הכיוון הנכון הוא לתת למגזר העסקי להוביל מהלך.

ניר ברקת: באנלוגיה שואלים אותי מה השינויים שאני מצפה להם, במקום שהאחריות על ההכשרה תהיה על הממשלה, היא צריכה לעבור לאחריות המעסיקים, להכשרה מפעלית והכשרה ענפית.

ניר ברקת: במקום שיכשירו את הבן אדם ואז הוא יחפש עבודה, לעשות מיון קפדני, בדומה למה שעושים בצה"ל לחיילות וחיילים לפני שהם מגיעים ליחידה, ולהביא לפתח המפעל אנשים שעברו מיון, שיש להם את הכישורים המתאימים את היכולות ואת המוטיבציה הנכונה.

ניר ברקת: אז, במקום לקבל אותם בסוף ההכשרה, מקבלים אותם ביום הראשון של ההכשרה, הם עוברים הכשרה בתוך המפעל שהמדינה משלמת את החל"ת והמעסיק משלים לשכר שבו יקבל בבוא העת, זה מצ'ינג ויש אינטרס גם למגזר העסקי לעבוד.

ניר ברקת: בצורה שכזאת אנחנו בונים מודל חדש.

ניר ברקת: מודל שהאחריות יורדת מהמדינה והמדינה מבזרת את האחריות למגזר העסקי.

ניר ברקת: בדיוק הפוך מההחלטה שהומלצה אתמול בממשלה.

ניר ברקת: אני עוקב אחרי התהליכים מבפנים ואני אומר לכם שזה לא פחות ממחדל.

ניר ברקת: לפני 4 חודשים המודל הזה הוצג גם פה בוועדה.

ניר ברקת: הוא מדבר על איך עובדים עם המנהלת, איך עובדים עם אנשי עסקים.

ניר ברקת: דבר נוסף, לפני 4 חודשים הוקמה מנהלת עסקים שהיום כבר יודעת לאפיין 11,000 מקומות עבודה ספציפיים, שעומד מאחוריהם מפעל ואומר, תעמדו מאחורי המודל הזה, היום אנחנו קולטים 11,000 איש בפיילוט ראשוני.

ניר ברקת: אנחנו יכולים להתחיל להכשיר מידית 11,000 איש לא באמצעות המנהלת שקמה באוצר, שעוד אין לה מושג איך הדברים עובדים ולעולם לא יהיה לה כי זה לא התחום של משרד האוצר.

ניר ברקת: אני חייב לומר שגם למשרד העבודה והרווחה צריך לעשות הסבה מגוף ביצועי נטו, אין לי בעיה שתמשיכו לעשות את הדברים שאתם עושים טוב, לגוף שהוא יותר רגולטור, שעובד ישירות עם העסקים ונותן להם מנדט לרוץ מהר קדימה.

ניר ברקת: כמו שאמר חבר הכנסת כץ, תחשבו יום יום כמה אנשים נמנע מהם לעבוד.

ניר ברקת: רק בגלל הבירוקרטיה והמריבות בין השרים, זה פשוט מחדל, לא פחות ממחדל.

ניר ברקת: במקום כל הדיונים הפנימיים איך מחלקים את העבודה, הוקצו לנושא 800 מיליון שקל, הם הוקפאו כי האוצר רוצה להקים מנהלת ושומר לעצמו 500 מיליון שקל למנהלת שעוד לא קמה, שצריכה לעשות את כל התחקיר, לגייס אנשים, אין סיכוי בעולם שהם יתחילו להיות אפקטיביים בתקופה הקצרה.

חיים כץ: אתה יודע כמה זמן לוקח לקלוט עובד לשירות המדינה?

חיים כץ: שנה.

חיים כץ: קודם כל יוצא מכרז, יש מועמדים, מראיינים אותם, שולחים למבחני מיון, אז אומרים שהמכרז מכור, לוקח שנה.

חיים כץ: זה מחזק את מה שאתה אומר.

ניר ברקת: אתה מחזק את הדברים.

ניר ברקת: ההחלטה שהתקבלה כאילו המדינה תיקח יותר, אתה יודע מה זה כששני גופים ציבוריים עושים את אותם דברים?

חיים כץ: גנץ יהיה ראש ממשלה לפני שיקום המנהל הזה.

ניר ברקת: זה בנפשנו הנושא הזה.

ניר ברקת: מה עושה אותה מנהלת, שאני טוען שהממשלה לא צריכה להיות מעורבת בה בכלל.

ניר ברקת: מצד אחד היא מרכזת את צרכי המגזר העסקי מכלל הענפים במשק.

ניר ברקת: הם יודעים הכי טוב מה הם צריכים.

ניר ברקת: יש כרגע 11,000 משרות מוגדרות היטב.

ניר ברקת: מצד שני, הם צריכים להציע לכל מי שמעוניין בעבודה לעבור תהליך מיון.

ניר ברקת: תהליך המיון הוא הכרחי ורק אחרי תהליך מיון ראוי הם מעבירים אותם לשיבוץ להכשרה וההעסקה.

ניר ברקת: זה מנגנון לא מסובך, קיים במקומות אחרים בעולם.

ניר ברקת: המנהלת העסקית הזו חשובה כי במעלה הדרך היא גם מייצרת שיטת עבודה אחרת לניהול שוק העבודה.

ניר ברקת: הרבה יותר רציני, שאנחנו בממשלה ובכנסת נוכל לשבת אתם ולשאול אותם לאן הולך שוק התעסוקה.

ניר ברקת: הם על זה כל הזמן.

ניר ברקת: אסכם את דברי בצורה ברורה, על מנת להניע מיד 11,000 מקומות עבודה, שימו בצד את הוויכוחים הפנימיים בתוך הממשלה, תנו גיבוי למנהלת העסקים לפעול מיד.

ניר ברקת: הם לא זקוקים לכסף עבור המנהלת, הם זקוקים לדמי הכשרה מלאים, כמו שממילא מתוכנן, להעביר את החל"ת למעסיק, שהמעסיק ישלים את השכר, לקלוט את העובד ביום הראשון.

ניר ברקת: המנהלת מוכנה לתנועה.

ניר ברקת: תנו לזה צ'אנס, תראו שזה עובד ובסוף תראו שזה ייתר את ההחלטות האומללות שהתקבלו אתמול בממשלה והמריבות המיותרות בתוך הממשלה.

ניר ברקת: תודה.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

חוה אתי עטייה: חבר הכנסת אבוטבול בבקשה.

משה אבוטבול: יישר כוח על הדיון.

משה אבוטבול: חבר הכנסת ברקת, לגבי זה שאתה לא מעודכן מה קורה בממשלה ורק שומע בתקשורת, אפשר לפתור את זה בצורה יסודית, למנות אותך שר בממשלה ולסיים את הסיפור.

משה אבוטבול: תביא לנו ידיעות טריות.

משה אבוטבול: אני מאוד מודה לך, קראתי את התכנית היפה שלך לעודד כמה שיותר אנשים להיכנס למעגל העבודה.

משה אבוטבול: הדברים ברורים.

משה אבוטבול: אני בטוח שגם חבר הכנסת כץ וגם יושבת הראש ימשיכו לעזור בנושא הזה לאותם אלה שרצינו לשלב אותם מסיבה כזו או אחרת במעגל העבודה והעשייה הממשלתית ואנחנו נוטשים אותם מאחורה.

משה אבוטבול: אלה אותם אלה שנמצאים במשמר האזרחי שלצערנו, כמה שחבר הכנסת כץ מנסה ואפילו פוצץ את אחת הישיבות עם האוצר ועם עוד גורמים, לא מתקדמים לשום כיוון.

משה אבוטבול: אני מבקש ממך חבר כנסת ברקת, היית ראש עיריית ירושלים ואתה יודע שמדובר פה בטובי הכוחות והמוחות שהחליטו כך מסיבה כזו או אחרת.

משה אבוטבול: אני רוצה לרתום גם אותך לא רק בעניינים האלה, גם בדברים שמוביל חבר הכנסת כץ, עם אלה שיצאו לגיוס, נעזור גם להם ונראה בהם גם בנים אמיתיים ולא בנים חורגים.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

חוה אתי עטייה: חבר הכנסת אופיר סופר בבקשה.

אופיר סופר: בוקר טוב, אני מברך על הקמתה של הוועדה.

אופיר סופר: הנושא מאוד חשוב, אני מקווה שנספיק לעבוד קצת בשבועיים הקרובים.

חיים כץ: עוד לפני, אני רוצה שהכנסת תתפזר כי היא לא עובדת.

משה אבוטבול: אם זו דעתך, אני נגדך.

אופיר סופר: שלוש נקודות לגבי הנושא החשוב הזה: אין ספק שההכשרה צריכה להיות על המעסיק, זה עיקרון נכון ומוביל ואני מקווה שזה מה שיציגו.

אופיר סופר: דבר שני זה הפחתת הבירוקרטיה והרגולציה ולא לקדש מנגנון קיים לנפח ולייצר תהליכים ארוכים, אפילו לא תהליכים של מיון, אלא לעשות את זה פשוט.

אופיר סופר: דבר שלישי זה לתגמל הצלחות וקליטת עובדים.

אופיר סופר: נכון שיש אינטרס, אבל זה כדי שהעסק הזה יעבוד.

אופיר סופר: אם נעשה את הדברים פשוטים, זה יעבוד.

חיים כץ: איפה לתגמל?

אופיר סופר: בתהליך.

חיים כץ: אתה לא צריך להתחבר למפלגה שלך ולחסל את העבודה המאורגנת בארץ.

חיים כץ: לא צריך, תהיה ייחודי.

אופיר סופר: שיהיה בהצלחה לכולם בבחירות.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

חוה אתי עטייה: חברת הכנסת אורלי פרומן.

אורלי פרומן: אני מאחלת בהצלחה לחברת הכנסת עטייה בראשות הוועדה החשובה הזו.

חוה אתי עטייה: אני מצפה לשיתוף פעולה מלא מצדכם.

אורלי פרומן: יהיה.

אורלי פרומן: אנחנו הרבה חודשים בסיטואציה משברית.

אורלי פרומן: המשבר הכלכלי שהביא אתו כל כך הרבה מובטלים צריך לעמוד אל מול עינינו.

אורלי פרומן: חוזק של חברה בסופו של דבר נבחן בחוסן האזרחים שבה.

אורלי פרומן: חוסן זה חוסן כלכלי, חוסר חברתי, חוסן נפשי.

אורלי פרומן: אדם שהוא חזק וחי הוא אדם שיוצא לעבודה, שיש לו פרנסה, שיכול לחזור הביתה להישיר מבט לילדיו כי הוא מסוגל לכלכל אותם בכבוד.

אורלי פרומן: אף אחד מאזרחי מדינת ישראל, כנראה למעט ההנהגה, לא רוצה לראות מראות של אנשים רעבים ללחם.

חיים כץ: גם ההנהגה לא רוצה.

אורלי פרומן: אבל ההחלטות שהתקבלו בימים האחרונים, לפתוח עוד יחידה במשרד האוצר על נושא ההכשרות כשיש יחידה כזאת במשרד העבודה - - -

חיים כץ: זו החלטה לא חכמה.

אורלי פרומן: זו החלטה שנובעת משיקולים פוליטיים ולא משיקולים מקצועיים.

אורלי פרומן: התכנית שחבר הכנסת ברקת חזר על עיקריה היום והיה פה דיון מעמיק נכון וטוב לפני מספר חודשים, אני מזכירה לכם שכולנו ברכנו על זה, אז מה קרה?

אורלי פרומן: לא כל החוכמה נמצאת בקבינט.

אורלי פרומן: לפעמים דווקא אנשים שקצת מרוחקים ממוקד קבלת ההחלטות, אנשים עם ניסיון, מביאים תכנית שאפשר לדון עליה.

אורלי פרומן: בכל העולם מדברים על החל"ת הגמיש, על העברת הכסף למעסיקים ולעודד אנשים לחזור, אפילו במשכורת נמוכה יותר ולקבל השלמה.

אורלי פרומן: זה תפקיד המדינה לעודד אנשים להשתלם, ללמוד, לעשות הסבה מקצועית ולחזור לשוק התעסוקה.

אורלי פרומן: המדינה חייבת לשחרר.

אורלי פרומן: הריכוזיות הזו שמאפיינת הרבה נושאים היא לא במקום.

אורלי פרומן: אין פה חשיבה מתקדמת, אין למידה ממה שקורה בעולם, בלי קשר למה שקורה בשטח.

אורלי פרומן: גוף שאמור להיות רגולטור הופך להיות גוף ביצוע.

אורלי פרומן: איך נצא מהפלונטר הזה, נרפא את החברה הישראלית ואיך ניתן בסופו של דבר לאנשים את התעסוקה הזו כדי שיוכלו לחיות.

אורלי פרומן: אנחנו בזכות העבודה חיים וצריך לזכור את זה.

חוה אתי עטייה: תודה על דבריך.

חוה אתי עטייה: חבר הכנסת חיים כץ ביקש את רשות הדיבור.

חיים כץ: רציתי להעיר לך ולחבר הכנסת ברקת, את יכולה לקבל או לא.

חיים כץ: שמעתי את הרצון להעביר את ההכשרות לגופים הפרטיים, לתעשיינים.

חיים כץ: הייתי חלק מהמתנגדים שהלאימו את קרנות הפנסיה ההסתדרותיות.

חיים כץ: אז אמרנו שניצור מעגל הכשרות לאנשים שנזרקים ממעגל העבודה ופתחנו קרן של 600 מיליון שקלים שעמד בראשה השופט גולדברג.

חיים כץ: אחרי זה נוצרה לקרן מעגלים ואני לא רואה שם הצלחות גדולות.

ניר ברקת: מבנה הקרן לא נכון.

חיים כץ: כמו שאמא שלי אמרה, שני סוגים אנשים, מסבירים או מצליחים.

ניר ברקת: אני יודע להביא הצלחה.

חיים כץ: הממשלה היא הגוף המבצע.

חיים כץ: יש את הרשות השופטת, אנחנו הרשות המחוקקת והממשלה היא הגוף המבצע.

חיים כץ: משרד העבודה צריך לנווט הכשרות.

חיים כץ: למשרד האוצר אין מקום לנווט הכשרות, זה לא עניין של קבינט, זה עניין של אגו של שרים.

חיים כץ: זה קרב בין שרים ולא קבינט.

חיים כץ: יחד עם זאת, הם לא הצליחו לבנות את הגוף הזה.

חיים כץ: לכן אתה מוטי, צריך לחשוב כאילו אתה היחידי, כי עד שיקום לך מתחרה, אם מתוך 6 שנים אתה כבר שנתיים וחצי בפועל, ב-3.5 השנים הקרובות אני אומר לך שלא יקום הגוף.

חיים כץ: תתייחס כאילו הוא איננו ותפעל כאילו אתה היחידי.

חוה אתי עטייה: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור למוטי, נשמח לקבל תמונת מצב עדכנית בעניין דו"ח ועדת התעסוקה לשנת 2020 שמינה שר העבודה והרווחה לשעבר חיים כץ, שכיום הוא יושב-ראש הוועדה.

חוה אתי עטייה: שאלה זו רלוונטית במיוחד לאור העובדה שדו"ח זה כולל רפורמה בהכשרה מקצועית.

חוה אתי עטייה: שאלה נוספת, מה היה התקציב בשנת 2019 ומה היה התקציב כיום, בתקופת הקורונה?

חיים כץ: וכמה בוצע מ-2019?

מרדכי אלישע: מאה אחוז בוצע.

מרדכי אלישע: גברתי יושבת ראש, אדוני יושב-ראש הוועדה, חברי כנסת נכבדים.

מרדכי אלישע: אני מסכים עם כל מה שאמרתם לגבי מהות ההכשרות המקצועיות.

מרדכי אלישע: משרד העבודה והרווחה ובראשו השר לשעבר חיים כץ הקים ועדה להקמת יעדי תעסוקה, היה שם פרק מאוד גדול על רפורמה בהכשרה מקצועית.

מרדכי אלישע: הדבר הזה היה אמור לעלות בחוק ההסדרים, לא חיכינו לזה, התחלנו לעשות עוד במרס צמצום מטורף של בירוקרטיה.

מרדכי אלישע: תוך שבועיים שלושה התפרסמו כל הנהלים החדשים בעניין הזה.

מרדכי אלישע: דבר נוסף לעניין העבודה מול מעסיקים.

מרדכי אלישע: סגרנו עם מנהלת המעסיקים, יש לנו הסכם, תהליכים והיום אנחנו נפגשים בערב לדון על יעדים.

מרדכי אלישע: הפלטפורמה מוכנה ובה הכול יהיה בשיתוף עם המעסיקים, בדיוק כמוש אמרתם.

מרדכי אלישע: לקחנו את זה לתשומת לבנו ויותר מזה, אפילו את הנהלים שהוצאנו בזמן האחרון העברנו למעסיקים, זה מעולם לא קרה.

מרדכי אלישע: את הנהלים שאני מוציא העברנו לאישור שלהם.

חיים כץ: מי אלה המעסיקים?

מרדכי אלישע: המעסיקים הם המגזר העסקי, ארגון לשכות המסחר, דברנו עם כולם.

קריאה: דברתם ישירות עם בעלי המפעלים?

מרדכי אלישע: יש להם נציגים שמייצגים אותם ועושים את זה בצורה מאוד מסודרת.

ניר ברקת: במנהלת העסקים של המגזר העסקי יושבים מנכ"לים של החברות המובילות במשק.

ניר ברקת: אני מברך על הכיוון הזה.

מרדכי אלישע: אנחנו מאמינים בדרך שדברתם עליה.

מרדכי אלישע: אנחנו לא עושים בפועל הכשרות מקצועיות.

מרדכי אלישע: אנחנו מתווים דרך עם מקסימום השמה ואנחנו נותנים את ההכשרות המקצועיות.

מרדכי אלישע: אני רוצה לומר דבר נוסף שכולם יודעים, בלי תקציב לא יכולנו לעשות כלום.

מרדכי אלישע: בשנת 2020 מיצינו את התקציב.

ניר ברקת: כמה היה התקציב בשנה שעברה?

מרדכי אלישע: בשנת 2019 היה 130 מיליון כולל תפעול, 100 מיליון נטו פלוס מינוס.

ניר ברקת: כמה אנשים הוכשרו?

מרדכי אלישע: הוכשרו 12,000.

מרדכי אלישע: בשנת 2020 קבלנו תקציב של כ-50 מיליון פחות.

חיים כץ: כי יש פחות מובטלים.

חיים כץ: בשנת 2020 אין אבטלה.

ניר ברקת: למה קבלתם פחות?

מרדכי אלישע: כי פשוט לא נתנו.

מרדכי אלישע: בסוף אני פקיד ממשלתי.

מרדכי אלישע: כרגע אנחנו מדברים על תקציב של 332 מיליון שהקבל בימים אלה, ביום חמישי חתמנו על סיכום תקציבי עם האוצר.

חיים כץ: לחלק שלך?

מרדכי אלישע: הסכום הראשוני היה 684 מיליון, בעקבות הוויכוח בין המשרדים אנחנו נקבל 332 מיליון שחלקו מיועד גם להגדלת שיעור ההשתתפות.

מרדכי אלישע: חלקו זה למנהל האוכלוסיות שזה גם הכשרות.

מרדכי אלישע: מילה לגבי מסלולים.

מרדכי אלישע: בנינו מסלולים חדשים לגמרי.

מרדכי אלישע: אם בעבר היו מחכים למסלול מסוים 3 חודשים, בו העובד מגיע למעסיק והמעסיק פונה למשרד, אין דבר כזה היום.

מרדכי אלישע: היום הוא שולח במייל, במערכת מקוונת, תוך חמישה ימים הוא מקבל אישור.

מרדכי אלישע: יותר מזה, אם הוא לא מקבל אישור, הוא מתחיל לעבוד תוך התחייבות שלנו ובמידה והוא מתחייב שהכול לפי הכללים.

מרדכי אלישע: בנינו מסלולים ירוקים, חדשים לגמרי, בו המעסיק יכול ללכת לכל מכללה שהיא, להביא את העובדים שלו, לעשות הכשרות.

מרדכי אלישע: אנחנו נממן את ההכשרות, הוא מכשיר עם המכללה ביחד.

מרדכי אלישע: אנחנו מפקחים על המכללה עצמה.

מרדכי אלישע: בסופו של דבר אם יש השמה, מעל 60% השמה, הוא מקבל מענק השמה על כל אחד כזה.

מרדכי אלישע: אם זה מהמגזר החרדי או הערבי הוא מקבל תוספת נוספת על זה.

מרדכי אלישע: זה מסלול חדש שמתאים להרבה אוכלוסיות.

מרדכי אלישע: יותר מזה, גם במסלול שוברים, אנחנו צריכים לעשות היפוך.

מרדכי אלישע: היום שוברים כל אחד יכול לקבל.

מרדכי אלישע: אין כיוון למעסיקים.

מרדכי אלישע: ישבתי עם מעסיקים והרעיון שלי הוא לתת את השובר למעסיק לא לעובד.

מרדכי אלישע: כלומר, ברגע שלמעסיק יש את השובר, הגיע אליו עובד שרוצה לעבוד אצלו, המעסיק מקבל שובר לממן לו הכשרה על חשבון המדינה.

מרדכי אלישע: זה אותו תקציב, אנחנו לא חורגים, אבל הדגש הולך למעסיקים.

מרדכי אלישע: הם אלה שבסוף צריכים לקלוט את העובדים.

מרדכי אלישע: הם אלה שאמורים לסייע לנו בצמצום האבטלה.

מרדכי אלישע: דבר חשוב נוסף, כל המעבר היום של עובדים מענף לענף מחייב הכשרה מקצועית כי אנחנו נמוכים בעולם, 50% פחות מארצות הברית, 25% פחות ממדינות ה-OECD, לכן חובה להכשיר.

מרדכי אלישע: אם אדם עבר מענף לענף הפריון שלו בטח לא יהיה טוב ואנחנו הולכים להיפגע עוד יותר בתחרות העולמית.

מרדכי אלישע: זה משפיע על יוקר מחיה, פוגע במעסיקים.

מרדכי אלישע: על אחת כמה וכמה היום יש צורך עליון בהכשרות מקצועיות ואני שמח שהתקציב הגיע אתמול ונקבל אותו ואנחנו הולכים לביצוע מידי עם מנהלת המעסיקים.

ניר ברקת: מה חלוקת העבודה בין ה-500 מיליון שמיועד לאוצר לפריון גבוה לבין החלוקה ביניכם?

מרדכי אלישע: אין לי מושג מה הולך להיות באוצר.

חוה אתי עטייה: תודה.

חוה אתי עטייה: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לאיציק דניאל ואני מבקשת ממך אם תוכל לתת פירוט על המנהלת שתקום במשרד האוצר?

חוה אתי עטייה: תפקידה?

חוה אתי עטייה: מטרתה וסמכויותיה?

חוה אתי עטייה: הרי אתם גוף ביצועי שקובע מדיניות, מטה ולא גוף ביצועי, אתם לא הפרויקטור.

חוה אתי עטייה: האם זה לא יוצר כפילויות בין המנהלת לבין האגף ובין המשרדים האחרים כמו נגב וגליל, שוויון חברתי, משרד הכלכלה, הרשות לחדשנות?

חוה אתי עטייה: כל כך הרבה משרדים עוסקים בהכשרה מקצועית, מדוע משרד העבודה אינו מתחלל את ההכשרה?

חוה אתי עטייה: אתם לא חושבים שהגיע הזמן לאיגום משאבים בין כל המשרדים?

איציק דניאל: תודה רבה גברתי יושבת הראש ויושב-ראש ועדת העבודה והרווחה.

איציק דניאל: אנחנו שמחים על הדיון ועשינו כמה שיחות מקדימות על הנושא.

איציק דניאל: נושא ההכשרה המקצועית וההשמה בשוק התעסוקה הוא נושא שמקבל משנה תוקף בתקופה האחרונה.

איציק דניאל: בעקבות זה שמדברים על חיסון ומקווים שהמשק יתחיל לאט לאט לצאת מהמשבר הבריאותי שבו הוא נמצא ומן הסתם נצטרך להתמודד עם המשבר הכלכלי תעסוקתי בו אנחנו נמצאים כרגע.

איציק דניאל: מילה בנוגע לתהליכים שקרו עוד לפני הקורונה ואחר כך אתייחס ספציפית לשאלות המנהלת וחלוקת האחריות בין משרד האוצר למשרד העבודה.

איציק דניאל: בדו"ח ועדת 2030 ששר העבודה והרווחה דאז, חבר הכנסת חיים כץ הקים וכלל את כל הגורמים במשק שמתעסקים בעולם התעסוקה, גורמים ממשלתיים, אקדמיים, מעסיקים, ארגוני עובדים, כולם היו חברים בצוות הזה.

איציק דניאל: הצוות הציב אבני דרך לרפורמה מאוד משמעותית בעולם ההכשרות המקצועיות מתוך הבנה שהתהליכים והפעולות שנעשו עד אז לא היו כשורה ולא הביאו לתועלת שהממשלה צפתה ממנה.

איציק דניאל: כמובן שמי שהרים את הכפפה והוביל את המהלך הזה זה זרוע העבודה והאנשים הרלוונטיים שם שממש נרתמו לסוגיה הזו.

איציק דניאל: שמנו ביחד בתוך התכנית הכלכלית רפורמה מאוד מקיפה בהכשרות המקצועיות.

איציק דניאל: אנחנו מקווים שהנושא הזה יבוא לאישור הממשלה בקרוב.

איציק דניאל: לגבי המנהלת והשאלה שלך, בתקופת הקורונה החליטה הממשלה שנדרש מכפיל כוח והתהליכים שקיימים היום בזורע העבודה, שעדיין לא הבשילו לגמרי, הרפורמה עדיין לא יושמה במלואה, צריך בעת הזאת, עם מספר המובטלים הרב והצורך לנצל את ההזדמנות שיש הרבה מאוד אנשים מחוץ לשוק העבודה שאפשר להעלות להם את הפריון, לרכוש השכלה, מקצוע ומיומנויות, אפשר לנצל את ההזדמנות וצריך לזה מכפיל כוח.

איציק דניאל: לכן החליטה הממשלה להקים את המנהלת.

איציק דניאל: חלוקת האחריות בין המנהלת לזרוע העבודה לא קיימת כי אין למעשה שום סמכות שנגרעה מזרוע העבודה או מכל יחידה אחרת שציינת לפני כן.

איציק דניאל: המנהלת פשוט מתווספת אליהם והיא תתעסק בעיקר בענפים בעלי פריון גבוה, כמו תשתיות, בינוי, תחבורה, תעשיה וכו', זה מה שנקבע בהחלטת הממשלה, אלה התחומים שבהם המנהלת תעסוק.

ניר ברקת: אתה לא ברור, לא הבנתי מה חלוקת העבודה?

איציק דניאל: המנהלת תהיה רשאית לפעול בענפים בהם יש פריון גבוה, זאת אומרת שכר גבוה, לאותם אנשים שעברו את ההכשרות בענפים שקשורים לתשתיות, לטכנולוגיה עלית ולתעשייה.

איציק דניאל: אלה הענפים שמוגדרים בהחלטת הממשלה.

איציק דניאל: לא נגרע מזרוע העבודה שום דבר.

ניר ברקת: אתה אומר שני דברים סותרים, אני לא מצליח להבין.

ניר ברקת: מצד אחד לא נגרע, מצד שני אתה נכנס לתחומים שאתה רוצה.

איציק דניאל: אני אנסה להסביר שוב.

איציק דניאל: כמו שציינה קודם יושבת-ראש הוועדה, כבר היום בתחום של ההכשרות המקצועיות אין בלעדיות לזרוע העבודה.

איציק דניאל: קיים הרשות לחדשנות, קיים משרד הכלכלה, המשרד לשוויון חברתי, יושבים פה נציגים של משרד התעסוקה, יש המון גופים בתוך הממשלה שמפעילים הכשרות מקצועיות.

איציק דניאל: יושבת-ראש הוועדה ציינה את הכפילויות ואולי צריך להתייחס לזה ונתייחס.

איציק דניאל: אבל ספציפית כרגע המנהלת לא גורעת מהסמכויות של אף אחד מהגופים האלה וכך נכתב באופן מפורש בהחלטת הממשלה.

חיים כץ: יש מנהלת?

איציק דניאל: יש החלטת ממשלה - - -

חיים כץ: אין מנהלת, אז היא לא גורעת.

חיים כץ: לא שהיא לא גורעת בגלל שהיא מעריכה אותה, היא לא גורעת בגלל שהיא לא קיימת.

איציק דניאל: בהחלטת הממשלה כתוב באופן מפורש שהיא לא גורעת מהסמכויות.

איציק דניאל: דבר שני, בנוגע לתקציבים, נזרקו פה מספרים, אנחנו נגיד שכמו שנחתם מול הזרוע התקציבית סיכום תקציבי לגבי המענים שהיא תתגבר בתקופת הקורונה, יש גופים נוספים כמו רשות החדשנות, כמו משרד הכלכלה, כמו שירות התעסוקה שגם מקבל חלק מהסכומים האלה במאות מיליוני שקלים והתקציב לא מופנה ישירות רק לזרוע העבודה.

איציק דניאל: לזרוע העבודה יש נתח מאוד משמעותי בעולם ההכשרות המקצועיות, אבל יש גופים אחרים בממשלה שמפעילים הכשרות - - -

חוה אתי עטייה: מה עם איגום משאבים?

חוה אתי עטייה: תקנים, כוח אדם, אלה כפילויות רבות.

איציק דניאל: אני אגיד משהו נוסף שמצטרף להחלטת הממשלה, בסוף פעילות המנהלת, המנהלת תועבר כולה וכל התקשרויות יוסטו לתוך זרוע העבודה.

איציק דניאל: המנהלת מוקמת כרגע לפרק זמן קצוב כמכפיל כוח, לאחר מכן ההתקשרויות יוסטו בחזרה לאגף להכשרות מקצועיות בזרוע העבודה כדי למנוע את מה שתיארת עכשיו.

איציק דניאל: כך זה גם הוצג בממשלה, כמכפיל כוח לתקופת הקורונה.

ניר ברקת: המכנה המשותף לכל ההכשרות זה ממשק מול המגזר העסקי.

ניר ברקת: איש עסקים צריך לדעת למי הוא פונה?

ניר ברקת: הוא פונה לרשות החדשנות?

ניר ברקת: פועל לפה?

ניר ברקת: פועל לשם?

ניר ברקת: למה לא להקל על כולם ולייצר מרכז אחד שמנוהל על ידי עסקים ולייתר את כל הגופים הללו.

ניר ברקת: אם יש כמה משרדי ממשלה שמתפעלים, לא נורא, בעיקר שיתעסקו עם מנהלת עסקית אחת שמרכזת את הכול ושלוקחת אחריות על הכול.

ניר ברקת: מדוע לא לשנות את המודל?

ניר ברקת: אתם עדיין בקיבעון החשיבתי שלכם ועושים את אותם דברים.

ניר ברקת: אני מקווה שלא תופתע שכשעושים את אותם דברים כל הזמן, מגיעים לאותה תוצאה.

איציק דניאל: דו"ח ועדת 2030 מתייחס גם לסוגיה הזאת.

איציק דניאל: לעשות עכשיו תהליך של איגום משאבים בין כל מיני משרדי ממשלה וכל מיני גופים שקיימים ופועלים, בספירה הממשלתית זה תהליך מאוד מורכב וצריך לראות איך עושים את זה בצורה חכמה.

איציק דניאל: לא חשבנו שבעת הזו, אד הוק לבוא עכשיו ולקחת סמכויות ותקציבים ממשרדים ולאגם משבאים יקדם את התהליך.

איציק דניאל: רצינו לפעול כמה שיותר מהר, אני מבין שזה לא בהכרח המהירות שחברי הכנסת פה בוועדה ציפו.

ניר ברקת: שיטת העבודה היא לא עוד משרדים עם אחריות.

חוה אתי עטייה: אופיר פינטו משירות התעסוקה, האם תוכל להתייחס לשאלה אם יש שיתופי פעולה בין זרוע העבודה לבין שירות התעסוקה ובמה זה מתבטא.

חוה אתי עטייה: תתייחס גם לשוברים, אולי הגיע הזמן לשכלל את המנגנון הזה.

אופיר פינטו: תודה רבה גברתי היושבת-ראש.

אופיר פינטו: שירות התעסוקה הוא הגוף שמכוון ומתאם בין דורשי העבודה לקורסים.

אופיר פינטו: ככל שיש קורסים שהאגף להכשרה מקצועית או מטה התעסוקה שהוקם במשרד האוצר מציע ומעדכנים אותנו בהם, אנחנו בהחלט מפנים אנשים לקורסים האלו.

אופיר פינטו: היו פעמים ששיתוף הפעולה הזה עבד טוב יותר והיו פעמים ששיתוף הפעולה הזה עבד פחות טוב.

אופיר פינטו: אחד הדברים שקרו בתוך שירות התעסוקה בשנים האחרונות הוא שאנחנו פוגשים באופן תדיר את המעסיקים.

אופיר פינטו: מה שחבר הכנסת ברקת ציין כבר קיים בתוך שירות התעסוקה.

אופיר פינטו: המעסיקים פונים אלינו ואומרים איזה אנשים הם צריכים וברגע שאנחנו לא מצליחים למצוא להם עובדים מתאימים במקצועות שהם מבקשים אנחנו בונים יחד אתם קורסים מותאמים.

אופיר פינטו: אנחנו עושים את זה בשני כלים שיש לנו שנקראים שוברים למעסיקים והכשרה בהתאמה.

אופיר פינטו: למעשה הכשרה בהתאמה זה קורס שנעשה בשיתוף עם המעסיקים ועם גופים ששירות התעסוקה מתקשר אתם וכך אנחנו נותנים לבן אדם להתנסות במקום העבודה.

חוה אתי עטייה: אתה יכול בבקשה להתייחס לחסרונות של השוברים.

אופיר פינטו: אני תכף אדבר על זה.

אופיר פינטו: אנחנו נותנים להם קורס קצר של חודשיים שבמסגרתו אנחנו משלבים חיזוק של מיומנויות בסיסיות ואנחנו משימים אותו בעבודה.

אופיר פינטו: הכלי השני הוא של הכשרה בהתאמה שמהיום הראשון בן אדם עובד אצל המעסיק וקיים בינו לבין המעסיק יחסי עובד מעביד.

אופיר פינטו: הכלים האלה, כמו שנאמר, ברגע שיש תקציב אנחנו יודעים להוציא אותם.

אופיר פינטו: בתקופה האחרונה בשיתוף פעולה יחד עם התאחדות התעשיינים ועם משרד האוצר הכלים האלו תוקצבו בסכומים של 10 מיליון שקלים והצלחנו לשלב בקורסים האלה כ-1,000 מוכשרים.

אופיר פינטו: צריך לזכור שמוכשר בקורס עולה 10,000 שקלים.

אופיר פינטו: בקשת לדבר על השוברים, השוברים הם הכלי שעבד בתקופה האחרונה.

אופיר פינטו: היו פעמים שהצרכים של דורשי העבודה לא היו יכולים להיות מסופקים על ידי האגף להכשרה מקצועית ולכן חלק מהכלים שהיו היו השוברים.

אופיר פינטו: לדורש העבודה יש את האפשרות לבחור איזה קורס הוא רוצה.

חוה אתי עטייה: אבל דורש העבודה מקבל את התקציב בתום חצי שנה.

חוה אתי עטייה: אולי אפשר לעשות כאן שינוי חקיקה?

אופיר פינטו: השובר היה מחולק לאבני דרך.

אופיר פינטו: היו בשובר ארבעה אבני דרך, אבן דרך ראשונה שולמה לו כמקדמה ברגע שהשתלב בקורס.

אופיר פינטו: אבן דרך שניה שולמה לו באמצע הקורס, אבן דרך שלישית בסוף הקורס ואבן דרך רביעית אחרי שהשתלב בעבודה במקצוע בו הוא למד.

אופיר פינטו: השוברים היו כלי חשוב, ברגע שמוקצה כסף לשוברים, אנחנו וזרוע העבודה מתחלקים בהם חצי חצי וזו הדרך שלנו לממן הכשרות מקצועיות בתחומים בהם המדינה לא יודעת לספק את זה.

אופיר פינטו: חוץ מזה הייתי רוצה לציין שיתוף פעולה שיש לנו יחד עם ישראל דיגיטלית בנוגע להכשרות בתחומי טכנולוגיה והי-טק.

אופיר פינטו: אנחנו מצליחים לשווק שם אנשים בקורסים של שיווק דיגיטלי וכדומה.

אופיר פינטו: גם שם אנחנו רואים הצלחות מאוד יפות גם בשילוב בעבודה וגם בביצוע הכשרות.

אופיר פינטו: ככל שיש תקציב מהממשלה לבצע את ההכשרות האלה, נשמח לעשות את זה.

אופיר פינטו: ברגע שיש קורסים שנעשים או על ידי מטה התעסוקה באוצר או על ידי זרוע העבודה ואנחנו יודעים מהם, אז בהחלט נשמח לבצע את כל תהליך המיון וההכוונה של דורשי העבודה כדי שיהיה פה את מצב ה-win-win.

ניר ברקת: מה היקף התקציב שלכם השנה?

אופיר פינטו: סביב 300 מיליון שקלים ובשנה הבאה סביב 400 מיליון שקלים.

ניר ברקת: כמה מתוכו הולך למצ'ינג עם זרוע העבודה ברמה כזו או אחרת, או באותו תחום?

אופיר פינטו: כ-15 מיליון שקלים הולך להכשרות מקצועיות, זה יחסית קטן.

אופיר פינטו: התפקיד שלנו הוא תפקיד מיון והשמה.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

חוה אתי עטייה: עמיחי גבאי בבקשה.

עמיחי גבאי: עמיחי גבאי, בעלים של מפעל אלומיניום, יש לי מסגריה ואני עושה גם סטארט אפים.

עמיחי גבאי: אני אגיד בצורה פשוטה, המשרדים הממשלתיים מנותקים, לא מחוברים לקרקע.

עמיחי גבאי: יש עוד תכנית ועוד תכנית, עבדתי שנתיים במשרד האוצר ואני יכול להגיד לכם שהמנהלת הזו תקום ב-2037, עד שהיא תקום לא תעשה כלום, יבזבזו את הכספים שאני משלם כמסים.

עמיחי גבאי: יש את לשכת התעסוקה, שולחים מובטלים שלא רוצים לעבוד רק כדי לחזור בחזרה, עושים כל מיני הכשרות לדעתי בכל בתי הספר המקצועיים.

עמיחי גבאי: זה חשוב, זה טוב, ההכשרות חייבות להיות בעסקים עצמם.

עמיחי גבאי: יש את החל"ת ההזוי שנתנו לאנשים ועובדים לא רוצים לעבוד.

עמיחי גבאי: במקום לעשות חל"ת גמיש לאנשים, תנו את החל"ת למעסיק.

עמיחי גבאי: הכשרות מקצועיות לבתי העסק.

עמיחי גבאי: אני רוצה עובדים.

עמיחי גבאי: כשאני רואה מצד אחד שיש עוד תכנית ועוד פיילוט ועד תכנית, המדינה הזו בסופו של דבר נמצאת במשבר.

עמיחי גבאי: הנושא של הכשרות מקצועיות וכספים שהולכים כדי לפתוח מנהלות, אני לא משלם מסים בשביל הדבר הזה ואני לא חושב שזה נכון.

חוה אתי עטייה: תודה רבה לכולם, נמשיך את הדיון בעוד שבועיים, הישיבה נעולה.