ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 95, 2020-11-16 11:00

חיים כץ: בוקר טוב.

חיים כץ: היום ה-16 בנובמבר 2020, יום שני, כ"ט בחשוון התשפ"א ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בבקשה לדיון מחודש של חבר הכנסת חיים כץ לפי סעיף 115 לתקנון הכנסת והחלטה על פיצול סעיפים 2 ו-3 להצעת החוק.

חיים כץ: מי בעד?

חיים כץ: מי נגד?

חיים כץ: מי נמנע?

חיים כץ: אושר

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: הפיצול התקבל.

נעה בן שבת: לא הפיצול.

חיים כץ: הרוויזיה התקבלה ואנחנו נעבור לדיון בנושא.

חיים כץ: החוק הזה הוא די מורכב, עם הוראות הפעלה, עם תקנונים וכיוצא בזה.

חיים כץ: אני ישבתי אתמול, חשבתי וזאת הייתה הצלבה כי נעה באה אלי הבוקר ואמרה לי שיש במשק הישראלי הרבה אנשים שעובדים שישה ימים בשבוע.

חיים כץ: ראינו שאנחנו פוגעים בעובדים האלה ואלה אולי העובדים הכי מוחלשים ואין סיבה שזה יקרה.

חיים כץ: לכן אנחנו בסעיף 2 מכניסים גם את הקבוצה של אלה שעובדים שישה ימים בשבוע והנוסחה תהיה כמו שעשינו בחמישה ימים.

חיים כץ: איקס, זה ימי הבידוד מינוס יום התשלום הראשון שזה העובד, היום השני הוא שיפוי של המדינה למעסיקים במה שהיה יומיים, ומינוס יום מנוחה אחד במקום ההסדר הכולל שהיה יומיים.

חיים כץ: היתרה זה כפול חצי מעל 20 עובדים וכפול 0.25 מתחת ל-20 עובדים.

נעה בן שבת: זה אומר שבהגדרה ימי עבודה, יהיה: "ימי עבודה" - ימים בשבוע העבודה שהעוסק נוהג לעבוד בהם במשרתו הרגילה ולא יותר מחמישה ימי עבודה במהלך כל שבעה ימים בתקופת הבידוד ואם נהוג במקום העבודה שבוע עבודה בן שישה ימים, שישה ימי עבודה במהלך כל שבעה ימים בתקופת הבידוד.

נעה בן שבת: כשאנחנו א מרים שהעובד נוהג לעבוד בהם בפועל במשרתו הרגילה, לפעמים המשרה הרגילה היא לא משרה מאוד מקובעת, לפעמים אלה תורנויות שמשתנות ולא תמיד זה יציב.

נעה בן שבת: אנחנו צריכים לדבר על איזשהו משהו שהוא נוהג, משהו שנהוג במצטבר, לתת איזושהי תמונה של מה שנהג העובד לעשות, גם אם זאת לא מתכונת מחייבת וקבועה.

איה דביר: אני תוהה אם לא נכון יותר לוותר על הסיפה ועל ההתייחסות לשבוע העבודה ולהשאיר רק את ימי העבודה שהעובד נהג לעבוד בהם, כי ימים שהם לא ימי עבודה ממילא לא נכללים ברישה של זה.

איה דביר: אלה לא ימי עבודה, ימי המנוחה, ואם עובדים כן עבדו בשבת ונוהגים לעבוד בשבת למשל במקומות שיש היתרי עבודה, לכאורה הם לא יקבלו על היום השביעי וזה חבל.

חיים כץ: אנחנו לא נכנסים ליום שביעי או ליום רביעי.

חיים כץ: במסגרת הזאת, עובדים שעובדים שישה ימי עבודה בשבוע, יש להם בחוק יום מנוחה אחד.

חיים כץ: יום מנוחה, בין אם הוא עבד בשבת לא עבד ביום ראשון, יורד לו יום אחד.

חיים כץ: אנחנו לא מגדירים את הימים כי הביטוח הלאומי בביצוע לא יוכל לבצע.

איה דביר: אני אנסה להסביר את עצמי שוב.

איה דביר: נראה לי שלא הייתי מספיק בהירה.

איה דביר: בסוף משלמים רק על ימי עבודה ויש עובדים שמותר להם לעבוד במנוחה השבועית.

איה דביר: יכול להיות שהאדם יוצא לבידוד בדיוק כשהוא נכנס לתורנות של שבעה ימים רצופים ואז אנחנו רק מפסידים מזה שלא אפשרנו לו לקבל את התשלום גם בעוד היום השביעי.

איה דביר: ניכוי יהיה רק לארבעה ימים.

חיים כץ: את יודעת מה האויב של הטוב מאוד.

חיים כץ: המצוין.

חיים כץ: אם את רוצה להיכנס גם לעובדים שעתיים, בואי נתחיל להיכנס לעובדים שעתיים, אם הוא עבד ביום הזה ארבע שעות וביום הזה שבע שעות.

איה דביר: אנחנו שם.

איה דביר: למחוק את הסיפה, זה לא משנה את זה.

איה דביר: נטפל בשעתיים כפי שטיפלנו לכתחילה.

איה דביר: הוא פשוט מאפשר לשלם גם שבעה ימי עבודה רצופים.

איה דביר: אני חושבת שמה שהצעתי רק מיטיב עם העובדים ולא משבש שום דבר ומבקש תמונת מראה לימי העבודה שהיו בפועל אצל אותו עובד.

איה דביר: אבל לשיקול הוועדה.

חיים כץ: מה אומר האוצר?

איציק דניאל: מבחינתנו הנוסח שמקובל על יושב ראש הוועדה, מקובל גם עלינו.

חיים כץ: והנוסח שהיא מציעה?

איציק דניאל: לא התעמקתי.

איציק דניאל: אולי היועצים המשפטיים התעמקו.

איציק דניאל: מה שנעה הקריאה, מקובל עלינו.

חיים כץ: למען האמת, זה לא עקרוני.

חיים כץ: אני לא מכיר את זה שיש סידור עבודה קבוע של שבעה ימים רצוף.

חיים כץ: אין דבר כזה כי זה נוגד את חוקי העבודה.

איה דביר: אדוני, אם אפשר להציע נוסח אחר שיוכל לפשט את הדברים.

קריאה: אולי נסגור את הנוסח עם היועצת המשפטית?

חיים כץ: תסגרו את הנוסח עם היועצת המשפטית.

נעה בן שבת: לא, סליחה.

נעה בן שבת: אני חושבת שגם לא הוגן וגם לא נכון מבחינת הוועדה.

נעה בן שבת: חברי הכנסת צריכים לדעת על מה מדובר.

חיים כץ: חברי הכנסת יודעים על מה מדובר.

חיים כץ: הסברתי שאנחנו מוסיפים בן אדם שעובד שישה ימים.

חיים כץ: אימא שלי אמרה שמה שיותר מדי, לא טוב.

חיים כץ: יותר מדי יפה, לא טוב.

חיים כץ: יותר מדי מלוח, לא טוב.

חיים כץ: יותר מדי מתוק, לא טוב.

חיים כץ: כל דבר צריך להיות במידה.

חיים כץ: שישה ימים.

חיים כץ: תודה רבה.

איה דביר: אם אפשר להעיר משהו לגבי עניין אחר?

איה דביר: עובדים זרים ומסתננים.

חיים כץ: אנחנו עוד לא מדברים על זה.

חיים כץ: אנחנו לא שם.

חיים כץ: תעברי לתיקון השני.

נעה בן שבת: התיקון הזה של שישה ימים, הוא גם בסעיף 26י(ב) שבו יש את תמונת המראה לגבי הדיווח למוסד לביטוח לאומי שגם שם נכנסה הגבלה כזאת של מספר הימים.

חיים כץ: עכשיו את עוברת להקראה.

נעה בן שבת: עכשיו אנחנו עוברים להקראה של התיקונים לפי הסדר.

נעה בן שבת: בעמוד 4 הנוסח משקף את השינויים שנעשו.

נעה בן שבת: לפי מה שדובר אתמול בוועדה, יש שני סוגים של הסדרים שחלה עליהם ההוראה שהם מחייבים גם הסדר דמי מחלה מיטיב וגם הסדר דמי בידוד מיטיב, ולגבי שניהם המדינה או הגוף המתוקצב כהגדרתו בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב מחויבים בכל מקרה להסדר אגבל מעסיק שאינו כזה, הוא רשאי להודיע לעובד כי הוראות פסקה זו לא יחולו.

נעה בן שבת: אני רוצה לומר לפרוטוקול שקיבלנו הרבה הערות על הסעיף הזה כי הסעיף הזה יוצר הבחנה בין המגזר הציבורי לבין המגזר הפרטי.

קריאה: איזה סעיף זה?

נעה בן שבת: סעיף 26ב(א)(2).

נעה בן שבת: זה גם עושה איזשהו דילוג בזה שאנחנו הולכים להסכם של דמי מחלה.

חיים כץ: נסמכת על תקנון ימי מחלה כהשוואה.

חיים כץ: ימי בידוד, בג"ץ החליט שזה לא ימי מחלה.

חיים כץ: יחד עם זאת, במגזר הפרטי כאשר למעסיק יש זכות לא לכבד הסכמים בעבר והיה והוא עשה הסכמי בידוד מיוחדים, הם יחולו עליו ואין לו זכות.

חיים כץ: במגזר הפרטי, אם הוא עשה הסכמי בידוד מיוחדים, הם יחולו עליו ואנחנו לא ניתן לו אפשרות לברוח מזה.

חיים כץ: סזה מה שתשני.

חיים כץ: הנה, זה נאמר בהיי לישנה.

נעה בן שבת: אנחנו עוברים לעניין הזה.

חיים כץ: של הביטוח הלאומי.

חיים כץ: דיווח.

נעה בן שבת: רגע.

נעה בן שבת: יש לנו נושא של ימי המחלה.

נעה בן שבת: בעמוד 5 מופיע הנוסח, נוסח דובר עליו אתמול.

נעה בן שבת: זאת אומרת, אם הסתיימו ימי העבודה – אנחנו הולכים רק על האופציה, עובד שאין לו ימי מחלה הולך רק על האופציה של זקיפה שלהם על חשבון העתיד, ואם אין לו ימים על העתיד - - -

חיים כץ: למה אנחנו מדברים על זה?

חיים כץ: אנחנו לא מעלים את זה.

חיים כץ: קראנו, הצבענו.

נעה בן שבת: נכון.

נעה בן שבת: אנחנו עוברים לנושא השיפוי בסעיף 26ב.

איה דביר: סליחה, לגבי הדיפרנציאציה.

חיים כץ: אנחנו לא עוברים על שום דבר מעבר למה שאמרתי.

חיים כץ: על הכול עברנו והצבענו.

חיים כץ: אנחנו לא מתחילים מחדש.

חיים כץ: אנחנו עוברים עכשיו לתיקון ביטוח לאומי.

נעה בן שבת: לפני כן יש לנו את התיקון שאתמול הייתה אי הבנה בוועדה, לגבי נושא של דמי בידוד לגבי עובד שחזר מחוץ לארץ בשליחות המעסיק.

נעה בן שבת: הוא נשלח בשליחות המעסיק וחזר מחוץ לארץ.

נעה בן שבת: המעסיק מחויב לשלם לו על היום הראשון.

נעה בן שבת: אתמול הייתה בוועדה אי הבנה וכל אחד הבין משהו אחר.

נעה בן שבת: עכשיו האוצר מבקש להבהיר.

חיים כץ: אני אבהיר במקומו.

חיים כץ: הוא אמר שהמעסיק ישלם בגין היום הראשון של הבידוד, העובד לא יישא בשום הוצאות מאחר והוא נשלח על ידי המעסיק לחוץ לארץ ומהיום השני ואילך יחול ההסדר כפי שהוא חל.

איציק דניאל: 100 אחוזים ביום השני.

נעה בן שבת: ביום השני משלמים 100 אחוזים ובשאר הימים 50 אחוזים.

חיים כץ: אין 50 אחוזים.

חיים כץ: 50 אחוזים המדינה.

איציק דניאל: ברשותך היושב ראש, אני אומר שוב את העמדה שלנו.

איציק דניאל: כמו שהיושב ראש אמר, העובד יקבל את התשלום מהיום הראשון.

חיים כץ: מלא.

איציק דניאל: מלא.

איציק דניאל: מבחינת השיפוי של המדינה, השיפוי יהיה 100 אחוזים על היום השני ו-50 אחוזים או 75 אחוזים, בהתאם לגודל העסק, מכאן והלאה כמו ההסדר הרגיל בהורדה של ימי מנוחה.

חיים כץ: בסדר גמור.

נעה בן שבת: אדוני, רק להבהרה.

נעה בן שבת: נאמר כאן אתמול שה-75 אחוזים והשיפוי של העסק עם מעל 20 עובדים ומתחת ל-20 עובדים לא באים בחשבון העובדים שנמצאים בחל"ת.

נעה בן שבת: אנחנו רוצים לכתוב את זה כדי שזה יהיה ברור.

נעה בן שבת: בסדר?

חיים כץ: תכתבי שלא סופרים את העובדים בחל"ת וגם לא סופרים את העובדים שלא עובדים באותו עסק.

חיים כץ: אם עובד בסופרמרקט בשופרסל, לא סופרים את עובדי סופרפארם.

חיים כץ: תכתבי גם את זה.

נעה בן שבת: נכון.

נעה בן שבת: זה חל"ת לפי דין.

נעה בן שבת: אדוני, אתה צודק, זה באמת יוצא מצחיק.

חיים כץ: שלייקעס על שלייקעס ודברים שהם לא בעניין.

נעה בן שבת: לא צריך להוסיף.

חיים כץ: אמרתי לאיה שאימא שלי הייתה אומרת שמה שיותר מדי, לא טוב.

חיים כץ: את לא צריכה להכניס דברים שלא קשורים.

טלי ארפי: אפשר לדבר על העובד הזר ועל המסתנן?

נעה בן שבת: לגבי עובד זר ומסתנן.

חיים כץ: לא סגרנו את זה אתמול?

טלי ארפי: יש אי בהירות לגבי העסקה של עובד זר שלא כדין.

חיים כץ: מה היה קורה אם הדיון לא היה מתקיים היום?

איציק דניאל: הנוסח שכתוב מקובל עלינו.

חיים כץ: מה היה קורה אילו לא היה מתקיים היום הדיון?

טלי ארפי: יש אי בהירות ודווקא כאן כדאי להבהיר אותה.

חיים כץ: תבהירי.

טלי ארפי: אם מעסיק מעסיק עוד זר שלא כדין, לא ראוי שהמדינה תשפה אותו.

חיים כץ: היא לא צריכה לשפות אותו.

טלי ארפי: זה דבר אחד.

נעה בן שבת: אנחנו רוצים להגיד שאם מסתנן מועסק ומותר לו, אין סיבה להבחנה בין מסתנן לבין עובד זר שמועסק שלא כדין.

נעה בן שבת: אם הם מועסקים שלא כדין, אז הם מועסקים שלא כדין.

טלי ארפי: אני רוצה להבהיר את ההסדר.

חיים כץ: אני לא מבין.

חיים כץ: אם מועסק בן אדם כדין, הוא מועסק כדין.

חיים כץ: אם הוא מועסק שלא כדין, המעסיק צריך לקבל עונש.

טלי ארפי: אבל צריך להבהיר לגבי מסתנן.

טלי ארפי: אני רוצה להבהיר לגבי מסתנן.

טלי ארפי: אני מזכירה שבחוק הזה עשינו הבחנה בין מה שהמעסיק צריך לשלם לבין מה שהמדינה צריכה לשפות.

טלי ארפי: לגבי מסתנן המדינה אומרת שאני לא משפה עבור העסקה שלך מסתנן.

טלי ארפי: המדינה לאורך כל הדרך, המדיניות שהיא מבקשת להוביל היא העסקה של עובדים ישראלים.

טלי ארפי: אני מזכירה במיוחד על איזו תקופה אנחנו מדברים.

טלי ארפי: לא ברור לי מדוע המדינה עכשיו צריכה לשפות מסתננים.

טלי ארפי: התפיסה של המדינה היא שיש לעודד העסקה של ישראלים.

חיים כץ: הבהרת לפרוטוקול את מה שאמרת.

חיים כץ: מה שהוחלט, הוחלט.

חיים כץ: אנחנו לא משנים כלום.

חיים כץ: תודה רבה.

נעה בן שבת: עכשיו יש לנו את הבקשה לשיפוי.

נעה בן שבת: אמרנו שהבקשות לשיפוי יתחילו להיות מוגשות מ-1 בפברואר 2021 לצורך היערכות של המוסד לביטוח לאומי.

חיים כץ: אנחנו מקווים שהביטוח הלאומי ישלם לפני כן.

נעה בן שבת: רצינו להציע שנוסיף.

חיים כץ: לא.

חיים כץ: אל תציעי.

חיים כץ: סגרנו.

חיים כץ: הביטוח הלאומי, אם הוא יוכל לשלם לפני – הוא ישלם.

טלי ארפי: היושב ראש, אני רק רוצה שהנוסח יהיה ברור לגבי עובד זר שמועסק שלא כדין.

חיים כץ: סליחה, טלי, הנוסח הוצבע.

חיים כץ: נקודה.

נעה בן שבת: לגבי מועד התשלום, רצינו להציע.

חיים כץ: את לא יכולה להציע.

חיים כץ: הצבענו על זה.

חיים כץ: תודה רבה, להתראות.

נעה בן שבת: אנחנו עוברים לתיקון של חוק הביטוח הלאומי, סעיף 2. 2.

נעה בן שבת: תיקון חוק הביטוח הלאומי בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה-1995 –

אחרי פסקה  יבוא: "(1א) נוסף על האמור בפסקה (1), מעסיק או מי שמשלם פנסיה מוקדמת יגיש למוסד גם דיווחים כמפורט להלן:

אחרי פסקה  יבוא: סך שכר העבודה או הפנסיה המוקדמת ששילם לכלל עובדיו או לכלל מקבלי הפנסיה המוקדמת, וכן סך דמי הביטוח שעליו לשלם בעדם, לפי העניין.

אחרי פסקה  יבוא: לעניין מי שמשלם פנסיה מוקדמת, לגבי כל מי שמשתלמת לו פנסיה מוקדמת – סכום הפנסיה המוקדמת שמשתלמת לו וסיווגו לעניין חובת תשלום דמי הביטוח.

אחרי פסקה  יבוא: המוסד לביטוח לאומי, אנחנו מדברים על דיווח חודשי מקוון.

שלומי מור: כן.

נעה בן שבת: שחובה למסור אותו.

חיים כץ: עד היום פעמיים בשנה ואנחנו מבקשים שימסרו אותו כל חודש.

שלומי מור: נכון אדוני, זו מהפכה אדירה בביטוח לאומי.

חיים כץ: אנחנו יודעים.

חיים כץ: לכן אנחנו רוצים לעזור לכם לתת שירות יותר טוב לאזרחים.

חיים כץ: דיברנו עם כל הגופים והם הביעו את ההסתייגויות שלהם והתחשבנו בהסתייגויות שלהם ונפעל בהתאם.

נעה בן שבת: יש כאן גם נתונים נוספים לנתונים הרגילים שצריך למסור.

נעה בן שבת: אלה נתוני היקף המשרה וסיווג עובד לעניין חובת תשלום דמי הביטוח.

נעה בן שבת: אלה נתונים חדשים שבעבר לא ביקשתם אותם.

חיים כץ: יפה שמתקדמים.

נעה בן שבת: אני מניחה שאתם תצטרכו להוציא לציבור איזה שהם הסברים לגבי כיצד קובעים את היקף המשרה כי יש לנו לפעמים עובדים בשכר ובכל מיני צורות העסקה וגם לגבי סיווג העובד תצטרכו בעצם להציע להם שורה של סיווגים.

שלומי מור: זה לא לציבור.

שלומי מור: זה לחברות שמייצרות את המידע ואת תלושי השכר ולמעסיקים, אבל כן, אנחנו כבר עומדים אתם בקשר, גם עם איגוד רואי החשבון ויועצי המס.

שלומי מור: אני חייב לומר שבאופן וולנטרי עכשיו, עקב משבר הקורונה, קיבלנו בהתנדבות ובלי חוק 1.4 מיליון דיווחים כפי אנחנו מבקשים כאן.

שלומי מור: העסק כבר קיים ואנחנו רוצים לעגן אותו.

נעה בן שבת: הדיווחים האלה אמורים לשמש למטרות של קביעת מדיניות מבחינתכם?

מאיר שפיגלר: אני בכל זאת אומר אם אפשר.

מאיר שפיגלר: קודם כל, זה נכון.

מאיר שפיגלר: כבוד היושב ראש, זו מהפכה בכל מה שנוגע לשירות ובעיקר להפחתת בירוקרטיה וריצות וטרטורים שלא לצורך של אותם עובדים שנדרשים לקבל שירותים מהביטוח הלאומי.

מאיר שפיגלר: שנית.

מאיר שפיגלר: כל הנתונים האלה אמורים לשפר בצורה ניכרת את עבודת הביטוח הלאומי.

מאיר שפיגלר: במקום להגיע למצב שאנחנו יוצרים חובות ואחר כך צריכים לגבות אותם, או נותנים בחסר גמלאות וקצבאות ואחר כך צריך להוסיף אותם, כל הנתונים האלה יאפשר לביטוח הלאומי לתת בדיוק את מה שמגיע לתושבים מבלי להידרש אחר כך להמשיך ולטפל בתיקים לאחר שהם מקבלים את מה שמגיע להם.

מאיר שפיגלר: אנחנו כבר מאורגנים לעניין, אפילו הקמנו מוקד מעסיקים עם 50 אנשים שאמורים להיות בקשר רציף עם המעסיקים לטובת העניין.

מאיר שפיגלר: ערכנו לא מעט עבודת מטה וסיעור מוחות במערכת שלנו וגיבשנו את כל הנתונים שמבחינתנו הם מהווים בסיס לשינוי מהותי ליבתי בעבודת הביטוח הלאומי בגמלאות וגם בגבייה.

נעה בן שבת: דיווח מקוון כפי שיורה המוסד, על פי דרישת המוסד ולגבי פרק הזמן שהורה בדרישתו, לגבי מידע כמפורט להלן:

נעה בן שבת: מידע הדרוש למוסד לחישוב דמי ביטוח המשתלמים בעד עובד או מי שמשתלמת לו פנסיה מוקדמת, ובלבד שהמידע המבוקש הוא מידע שהמעסיק או מי שמשלם פנסיה מוקדמת, לפי העניין, וכן העובד או מי שמשתלמת לו פנסיה מוקדמת, לפי העניין, חייבים על פי דין למוסרו למוסד, או שהמוסד רשאי על פי דין לדרוש מכל אלה".

נעה בן שבת: יש לנו כאן שני סוגי מידע שעכשיו הם לא מידע שוטף שנמסר חודשית באופן מקוון אלא מידע מקוון שנמסר לפי דרישה, האחד לצורך בירור תביעה, והשני לצורך בירור קביעת דמי ביטוח עבור העובד או מקבל הפנסיה המוקדמת.

נעה בן שבת: יש שאלה.

נעה בן שבת: אתם אומרים שתיידעו את העובד על מסירת המידע ואתם מאפשרים לו להתנגד לכך.

שלומי מור: נכון.

שלומי מור: בטופס התביעה.

שלומי מור: יש כוונה לתקן את טופסי התביעה ולומר לאדם האם אתה מוכן שהמידע יועבר באמצעות המעסיק באופן מקוון והוא יסמן את זה ב-וי ונוכל להתקדם.

שלומי מור: אני לא מאמין שיהיה בן אדם שיגיד לא.

שלומי מור: אבל אם יגיד לא, לא נקבל את הטפסים באופן מקוון והוא יצטרך להגיש לי את זה באופן רגיל.

מאיר שפיגלר: הוא יצטרך לעבור ויה דלרוזה כמו שהוא עובר היום.

נעה בן שבת: השאלה אם לא תהפכו את זה בשבילו ל-ויה דלרוזה .

מאיר שפיגלר: חס וחלילה.

חיים כץ: אומרים לו בוא תשתפר.

נעה בן שבת: אתם אומרים באופן ישיר או באמצעות מעסיקה.

נעה בן שבת: השאלה אם אפשר ליידע את העובד ישירות ולא באמצעות מעסיקו.

שלומי מור: אני אומר לך למה כתבנו באמצעות מעסיקו.

שלומי מור: יש מקרים כמו דמי לידה שבהם האישה אפילו לא מגישה תביעה.

שלומי מור: אני מקבל באופן אוטומטי נגיד ממשרד הבריאות.

שלומי מור: אין לי כאן תביעה ליצור קשר עם האישה ולכן אני אומר דרך המעסיק היא תדע שמעבירים לי את המידע באופן מקוון.

מאיר שפיגלר: בלי זה אני לא יכול לתת לה את דמי הלידה.

חיים כץ: התשובה היא שהוא לא יכול לפנות לכל אחד.

חיים כץ: המעסיק יותר נגיש ואי אפשר להפיל עליו דבר כזה כמו שאת שואלת כי אחרת הוא צריך עוד בערך 500 עובדים.

נעה בן שבת: בהוראות הקבועות היום יש אפשרות לקבוע תקנות ולקבוע סוגי מעסיקים שלא יהיו חייבים להגיש את הדיווח המקוון.

נעה בן שבת: השאלה אם יש תקנות כאלה, האם נעשה בזה שימוש והאם אתם מתכוונים לעשות בהן שימוש.

שלומי מור: נכון.

שלומי מור: זה נכנס כבר ב-126, בדיווח החצי שנתי, האפשרות שהשר יקבע תקנות אלא שעד ליום הזה לא נדרשנו כי לא הייתה שום בקשה משום גורם להגיש את זה באופן ידני ומי שהייתה לו בעיה גם יכול להיכנס לאתר האינטרנט ולהזין את זה.

שלומי מור: עד היום לא נתקלנו אבל הסעיף הזה חל גם על התיקון החדש.

שלומי מור: אם יהיה צורך ונלמד בעתיד שצריך, נתקין תקנות.

נעה בן שבת: נעבור לסעיף (2).

חיים כץ: החלטנו לבטל אותה.

חיים כץ: היא לא קיימת.

נעה בן שבת: פסקה (2) מבקשת לאפשר לפקיד של הביטוח הלאומי לקבוע שלמרות שמה שכתוב בדיווח, הוא קובע דמי ביטוח אחרים.

חיים כץ: לא קיים.

חיים כץ: הורדנו את זה.

נעה בן שבת: (3) בסעיף 298(ד1) במקום "בסעיף 355(א1)" יבוא "בפסקה (1) או (1א)(א) שבסעיף 355".

נעה בן שבת: זאת אומרת, זה מחיל עבירה פלילית על אי הגשת הדוח.

נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על הדיווח המקוון החודשי.

נעה בן שבת: על זה תהיה עבירה פלילית כפי שקיים היום לגבי הדוח המקוון החצי שנתי.

נעה בן שבת: אני רוצה לציין שגם הדיווח לפי דרישה, יש הוראה כללית בחוק הביטוח הלאומי שאומרת שכל מי שלא ביצע חובה שמוטלת עליו לפי החוק, גם עליו מוטלת איזושהי אחריות פלילית, גם אם לא ספציפית, ולכן גם ההוראות של הדיווח לפי דרישה, גם להן יש נפקות פלילית.

נעה בן שבת: 3.

נעה בן שבת: תיקון חוק הביטוח הלאומי – תחילה ותחולה תחילתו של סעיף 2 ביום י"ט בניסן התשפ"א (1 באפריל 2021) והוא יחול – אדוני, כאן אנחנו עושים איזשהו פיצול עליו דיברנו לפני הדיון.

חיים כץ: יחול על מעסיקים עם מעל 180 עובדים.

נעה בן שבת: זה יחול עליהם מחודש אפריל 2021.

חיים כץ: ומה-1 באוקטובר 2021 יחול על מעסיקים עם מתחת ל-180 עובדים.

חיים כץ: זה מתואם עם המעסיקים.

נעה בן שבת: לגבי דיווחים כאמור בסעיף 355(א1)(1א)(א) לחוק הביטוח הלאומי כנוסחו בחוק זה בעד חודש אפריל 2021 ואילך אם הם מעסיקים מעל 180 עובדים ואם הם מעסיקים פחות, מ-1 באוקטובר 2021.

נעה בן שבת: בזה סיימנו.

חיים כץ: ולכן, לפני שנצביע אני רוצה להגיד שאני מרגיש שחסר לגבי העצמאים.

חיים כץ: אמרתי כאן בהגדרה שאנחנו ניכנס לקטע של העצמאים כי אני לא יודע אם המענקים נותנים להם מענה אבל אנחנו שומעים את צעקתם ונעשה כמיטב יכולתנו למצוא פתרון גם להם.

חיים כץ: אמרתי את זה ונעשה את זה.

חיים כץ: נעבור להצבעה על החוק המשולב של כל התיקון.

טלי ארפי: יש תיקון שאנחנו מבקשים לכלול בתיקון לחוק הביטוח הלאומי.

חיים כץ: של הקרנות.

חיים כץ: נעה שכחה להזכיר אותו.

טלי ארפי: של הקרנות.

נעה בן שבת: אני חושבת שהאוצר צריך להסביר.

נעה בן שבת: זה נושא שלא היה בהצעת החוק.

נעה בן שבת: אם האוצר מבקש להכניס את הנושא הזה, הוא צריך להציג אותו ולהסביר אותו.

חיים כץ: תציגי אותו.

טלי ארפי: אני אציג אותו.

טלי ארפי: חוק הביטוח הלאומי, יש קרנות שאחראיות על תחומים שונים ובעצם מאפשרות לביטוח הלאומי להקצות כספים לטובת פעולות מסוימות.

חיים כץ: פעולות מסוימות לטובת הציבור.

שלומי מור: בתחום הפעיולת של הביטוח הלאומי.

טלי ארפי: לטובת הציבור.

טלי ארפי: אנחנו מבקשים להוסיף סכום של 10 מיליון - חמישה מיליון לקרן כאשר אלה סכומים שמיועדים לטובת עריכת מחקרים בתחום הביטחון הסוציאלי וכל מיני תוכניות בתחום הביטחון הסוציאלי, מניעת פגיעות בעבודה.

טלי ארפי: קרן נוספת שהמטרה שלה היא לממן פעולות לילדים בסיכון.

טלי ארפי: אנחנו מקצים לכל אחת מהקרנות האלה חמישה מיליון וזה התיקון אותו אנחנו מבקשים.

שלומי מור: כלומר, מפעלים מיוחדים ונוער בסיכון.

טלי ארפי: כן.

שלומי מור: לטובת 2020.

טלי ארפי: לטובת 2020.

נעה בן שבת: אדוני, הם העבירו לי נוסח.

טלי ארפי: שמתואם עם המוסד לביטוח לאמי.

חיים כץ: אנחנו יודעים שהעברתם נוסח מתואם עם הביטוח הלאומי.

חיים כץ: ראו את זה כחריג.

חיים כץ: אנחנו כאן לא חוק ההסדרים ולא מכבסת חוקים.

טלי ארפי: האוצר לפעמים עושה דברים טובים.

חיים כץ: תקריאי את הנוסח.

חיים כץ: אנחנו מצרפים את זה לחוק.

חיים כץ: זאת פעם ראשונה ואחרונה כי אנחנו לא רוצים לדלג על הכנסת ואנחנו רוצים שזה יעבור בקריאה טרומית או בקריאה ראשונה, שנייה ושלישית.

היבה יזבק: אז למה לצרף?

חיים כץ: כי זה כסף שיתבזבז, הוא הולך לילדים בסיכון והוא למטרות טובות שאת אוהבת אותן ואני אוהב אותן.

היבה יזבק: זה ברור, אבל אנחנו לא יודעים את האותיות הקטנות.

חיים כץ: אין אותיות קטנות.

מאיר שפיגלר: הקרן קיימת.

מאיר שפיגלר: כל אחת מהקרנות קיימות.

מאיר שפיגלר: הן פעילות.

מאיר שפיגלר: היא לא ציינה אבל זה כדי להציל נוער שמידרדר לסמים, לזנות, לאלכוהול.

מאיר שפיגלר: זה פשוט לעשות את הכול מבחינת הביטוח הלאומי כדי להציל אנשים לפני ירידה לשאול.

מאיר שפיגלר: הקרנות ממילא פעילות.

מאיר שפיגלר: זאת תוספת.

מאיר שפיגלר: ץ

היבה יזבק: זאת תוספת לקרן?

מאיר שפיגלר: כן.

מאיר שפיגלר: רק תוספת כדי שנוכל לעשות יותר מכפי שכרגע עומד על הפרק.

מאיר שפיגלר: הדבר הזה נמצא בבסיס הפעילות של הביטוח הלאומי.

מאיר שפיגלר: חמישה מיליון שקלים לשתי קרנות.

חיים כץ: חמישה מיליון לקרן אחת ועוד חמישה מיליון לקרן שנייה.

נעה בן שבת: זה רק בשנת 2020.

מאיר שפיגלר: בשנת 2020.

חיים כץ: חד פעמי לשנת 2020.

מאיר שפיגלר: והתחייבויות שתרשמנה כמובן.

טלי ארפי: תיקון חוק הביטוח הלאומי (הוראת שעה)

טלי ארפי: בסעיף 36(ב), במקום המילה "15" יקראו "20".

טלי ארפי: התיקון בסעיף קטן (א) יחול על התחייבויות שביצע המוסד בשנת הכספים 2020 בלבד.

נעה בן שבת: זה בניגוד למימון הרגיל של הקרנות האלה.

חיים כץ: זה בנוסף.

נעה בן שבת: אלה כספים שהאוצר ישפה את המוסד לביטוח לאומי.

מאיר שפיגלר: כן.

נעה בן שבת: זה כסף של האוצר.

חיים כץ: זה כסף שמשופה על ידי האוצר.

חיים כץ: שלא יבואו ויגידו שחסר לביטוח הלאומי.

חיים כץ: זה נכון?

טלי ארפי: נכון.

נעה בן שבת: אדוני, אנחנו משאירים את הדוח החצי שנתי על כנו למרות שיש דיווח חודשי?

חיים כץ: כן.

חיים כץ: עד שיגיע החודשי כי אחרת יהיה חור.

נעה בן שבת: אז השאלה למה הם צריכים להישאר במקביל מאפריל או מאוקטובר.

חיים כץ: לא יישארו במקביל.

שלומי מור: בפועל אנחנו לא באמת נצטרך את החצי שנתי, את צודקת, ייקח זמן עד שזה יפעל.

מאיר שפיגלר: אנחנו עושים את הכול כדי להפחית בירוקרטיה ולהקל.

מאיר שפיגלר: ברגע שהנתונים שאנחנו נקבל באופן שוטף ייתנו לנו את האפשרות להסתמך עליהם, אין לנו שום כוונה - לא מבחינת העבודה של המערכת שלנו ולא מבחינת הנטל שאנחנו מטילים על המעסיקים - לצרוך פעמיים את אותו דבר.

מאיר שפיגלר: ממש לא.

נעה בן שבת: השאלה אם אפשר כבר עכשיו לומר שבשלב מסוים - - -

מאיר שפיגלר: אני לא יודע ממתי.

מאיר שפיגלר: אני מבקש שעדיין לא.

חיים כץ: צודק.

חיים כץ: בסדר גמור.

טלי ארפי: ביקשו ממני במשרד המשפטים לומר לפרוטוקול שהנוסח הזה לא עבר אותם.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: מקבל.

חיים כץ: אמרת לפרוטוקול.

חיים כץ: אמרת בשם איה ממשרד המשפטים.

איה דביר: לא בשמי.

איה דביר: אני לא הרפרנטית של הנושא הזה.

טלי ארפי: בשם הרפרנטית של הביטוח הלאומי שביקשה ממני כעת לומר את זה.

חיים כץ: אני לא בקי בפקידות שמגיעה לכאן, מי נוגע ומי לא נוגע לעניין, אבל הנה, היא אמרה ואני בטוח שהיא אמרה את מה שאמרו לה לומר.

חיים כץ: מי בעד הצעת החוק?

חיים כץ: מי נגד?

חיים כץ: מי נמנע?

חיים כץ: אושר

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: הצעת החוק אושרה.

חיים כץ: כל חברי הכנסת שנמצאים כאן והם חמישה, הצביעו בעד.

חיים כץ: אני מקווה שלא נצטרך להשתמש בזה הרבה שנים כי הקורונה תצא מחיינו.

חיים כץ: אני מקווה שעשינו כאן עבודה שתקל על ביצוע התשלומים.

חיים כץ: נכנסנו כאן לפרטים וירדנו לרזולוציות שלא מחוקקים בחוק רגיל, אבל תם ולא נשלם.

חיים כץ: ראו, עצמאים.

חיים כץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.