ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 99, 2020-11-16 09:36

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו דנים בתקנות החומרים המסוכנים (רישום פרוטוקול מונטריאול בעניין חומרים הפוגעים בשכבת האוזון) (תיקון), התשפ"א-2020, פרוטוקול מספר 99.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לומר בפתח הדיון היום שאת התקנות האלה צריך לראות גם כצעד חשוב במאבק במשבר האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חייבת להודות שלמרבה הצער, בגלל סדר עדיפויות עקום של מדינת ישראל, אנחנו נמצאים בפיגור מאוד מאוד גדול אחרי מדינות מפותחות בעולם בנושא של פליטות גזי חממה ובין השאר הסוגיה הזו של גזי קירור גם גורמת לפליטות של גזי חממה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שזה מאוד חשוב שאנחנו דנים היום בתקנות האלה שזה איזשהו אשרור של התחייבות שלנו במסגרת אמנת קיגאלי שלא קרה אתה עד עכשיו שום דבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם נעשה את זה, ישראל תצטרף למדינות רבות אחרות שעשו את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמובן שמשבר הקורונה – אני כל הזמן אומרת את זה – רק נותן לנו איזושהי הצצה למה שצפוי לנו בעתיד במשבר האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה אומר שאנחנו מחויבים וצריכים לעשות הכול על מנת לתרום את תרומתנו, גם אם היא צנועה, לסוגיה הזאת של צמצום פליטות גזי חממה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היום זה חלק מהדרך והכיוון הזה.

תומר רוזנר: אני מציע שהמשרד יציג את העיקרים של התקנות ואחר כך נשמע את הנוכחים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מצוין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גיל פרואקטור, המשרד להגנת הסביבה.

גיל פרואקטור: שלום.

גיל פרואקטור: בוקר טוב.

גיל פרואקטור: יש לנו מצגת.

גיל פרואקטור: תודה רבה ליושבת ראש על קיום הדיון החשוב הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה תציג את עצמך לפרוטוקול.

גיל פרואקטור: ראש תחום אנרגיה ושינוי אקלים במשרד להגנת הסביבה.

גיל פרואקטור: אנחנו חיכינו הרבה מאוד זמן - למעשה קרוב לשנתיים – לדיון החשוב הזה.

גיל פרואקטור: אני חושב שאנחנו מאוד מאוד שמחים ומתרגשים שסוף סוף אנחנו מצליחים לעשות את זה אחרי שנתיים של מאמץ גדול עם הרבה מאוד גופים שנוגעים בדבר הזה.

גיל פרואקטור: במשך כמה דקות אני אתאר על מה מדובר , מה הנושא ולמה זה כל כך חשוב, וזה בהמשך לדברי היושבת ראש.

גיל פרואקטור: אנחנו מדברים על התקנות, על פרוטוקול מונטריאול ועל תיקון קיגאלי לפרוטוקול מונטריאול.

גיל פרואקטור: פרוטוקול מונטריאול מלווה אותנו כבר הרבה מאוד זמן, למעלה מ-20 שנים, ובמקור הוא נועד להגן על שכבת האוזון.

גיל פרואקטור: הוא בעצם נועד לבוא אחרי שהבינו בשנות ה-70 שהשימוש בחומרים שנקראים CFC ששימשו לקררים וגם לשימושים אחרים מזיקים לשכבת האוזון ואחרי שהצטברו עדויות על כך נעשה מאמץ עולמי, שיתוף פעולה באמת יוצא מן הכלל, והצליחו לחתום על פרוטוקול מונטריאול בשנת 1987 ולראשונה הייתה אמנה בין-לאומית שכל מדינות העולם חתמו עליה ושהיא עוסקת כל כולה בסביבה.

גיל פרואקטור: זאת הפעם הראשונה אי פעם שהצליחו להגיע לכזה הישג ומאז היא עברה אבולוציה.

גיל פרואקטור: כמו שאמרתי, בהתחלה זה היה על ה-CFC שאלה החומרים הכי מזיקים שהרסו את שכבת האוזון.

גיל פרואקטור: הוציאו אותם בהדרגה משימוש ועברו לחומרי ביניים, היה תיקון לפרוטוקול מונטריאול, חומרי ביניים שנקראים HCFC או בעגה העממית R-22 שהחליף את ה-R-12.

גיל פרואקטור: היום אנחנו מדברים על תיקון קיגאלי משנת 2016 כאשר תיקון קיגאלי עוסק בהפחתה עד כדי הפסקה בעתיד של השימוש ב-HCFC והסיבה לכך היא שגילו בסוף שנות ה-80, תחילת שנות ה-90, שלקררים האלה יש פוטנציאל התחממות גלובלית מאוד גדול.

גיל פרואקטור: רק כדי לסבר את האוזן, מולקולה של HFC, יש סוגים שונים, היא פי 2,000, חלקן אפילו פי 3,000, יותר תורמות להתחממות הגלובלית ממולקולה בודדת של CO2 ולכן חשוב מאוד להבין את זה כי בעצם כאשר האנושות משתמשת בחומרים האלה, ב-HFC, בחומרים האלה שנמצאים במזגנים ובמקררים שלנו, כשהם נפלטים לאוויר הם מייצרים התחממות גלובלית בהיקפים שהם אלפי מונים יותר מכל מולקולה של CO2.

גיל פרואקטור: את זה חשוב להבין.

גיל פרואקטור: העולם הבין את זה והעולם התגייס לזה ולכן הוא העביר את תיקון קיגאלי.

גיל פרואקטור: תיקון קיגאלי מדבר על הפחתה הדרגתית בשימוש בקררים האלה, ב-HFC.

גיל פרואקטור: עד היום, למעלה מ-100 מדינות, כ-110 מדינות בספירה האחרונה שלנו מלפני כשבוע, כבר אשררו את תיקון קיגאלי.

גיל פרואקטור: ישראל, שהיא חתומה על תיקון קיגאלי, עדיין לא אשררה את התיקון הזה אבל למעלה מ-100 מדינות, כ-110 מדינות, כבר אשררו את תיקון קיגאלי שהמהות שלו הפחתה הדרגתית על פני כ-16 שנים בשימוש בגזים האלה שכמו שציינתי, הם תורמים מאוד כבדים להתחממות הגלובלית.

גיל פרואקטור: חשוב להבין את זה כי בעצם התיקון הזה מדבר על מדרגות הפחתה.

גיל פרואקטור: בשלב הראשון, בחמש השנים הראשונות, משנת 2019 עד 2024, כל מדינה נדרשת בהפחתה מאוד מאוד קטנה של 10 אחוזים בלבד בצריכה שלה.

גיל פרואקטור: זה נעשה ביחס לחישוב של צריכת בסיס.

גיל פרואקטור: צריכת הבסיס בין השנים 2011 ל-2013.

גיל פרואקטור: יש לזה עוד איזשהו צירוף של 15 אחוזים מצריכה ישנה של החומרים הישנים, ה-HFC, וכך קובעים את הכמות.

גיל פרואקטור: מהכמות הזאת צריך להפחית 10 אחוזים ולאחר מכן, כמו שאתם רואים, בשנת 2024, זה קופץ ל-40 אחוזים וכך הלאה עד הפחתה של 90 אחוזים בשנת 2036.

גיל פרואקטור: עובדה חשובה שכולנו חייבים להבין.

גיל פרואקטור: ישראל לא מייצרת את הגזים האלה.

גיל פרואקטור: זאת אומרת, אנחנו מייבאים 100 אחוזים מהקררים האלה לישראל.

גיל פרואקטור: זאת אומרת, כל הפחת היא בסופו של דבר תבוא לידי ביטוי ברישיונות יבוא כי 100 אחוזים מהגזים האלה מיובאים לישראל.

גיל פרואקטור: חשוב להבין שההפחתה הזאת, בעצם היישום של מדרגות ההפחתה של אמנת קיגאלי, נדרש כדי שישראל תוכל לעמוד ביעדי האקלים שלה.

גיל פרואקטור: רק כדי לסבר את האוזן, התרומה של גזי הקירור האלה לסך פליטות גזי החממה של ישראל, עומד על כשישה אחוזים, למעלה מחמישה מיליון טון שווה ערך גזי חממה, ואם אנחנו ניישם את אמנת קיגאלי כמו שאר אומות העולם, בטח ובטח האומות המפותחות בעולם, אנחנו נוכל לתרום בצורה משמעותית ליעדי ההפחתה של מדינת ישראל עליהם היא התחייבה.

גיל פרואקטור: זה המקום להזכיר במילה אחת שבימים אלו ממש אנחנו, גם במשרד להגנת הסביבה ביחד עם כל השותפים שלנו בממשלה ומחוצה לה, אנחנו עוסקים בעדכון היעדים, בעצם בעבודה מאוד אינטנסיבית לעדכון היעדים ל-2030 ויעדים ל-2050 לכלכלה דלת פחמן.

גיל פרואקטור: ברור שהמשמעות של העדכון של היעדים האלה שאנחנו נדרשים כחלק מהדרישות על ידי אמנת האקלים, כחלק מההסכמים הבין-לאומיים שישראל מחויבת להם, ברור שאנחנו חייבים ליישם את אמנת קיגאלי.

גיל פרואקטור: אני רוצה לומר שבשנה הבאה, בוועידת גלזגו, יש ציפייה להעמקה דרמטית של כל הדרישות במסגרת אמנת האקלים ויכול להיות מאוד שהמדרגות שראיתם כאן, שהראיתי לכם בשקף הקודם, יגיעו להסכמה במסגרת הדיונים באמנת האקלים בשנה הבאה, שצריך להעמיק את המדרגות האלה.

גיל פרואקטור: זאת אומרת, יכול להיות שייכפה עלינו, על ישראל, במסגרת ההסכם הגלובלי למאבק בשינויי האקלים, העמקה של ההפחתה הזאת.

גיל פרואקטור: זה מסר מאוד חשוב שחייבים להבין.

גיל פרואקטור: אני אסיים בזה שאני אומר, למי שלא מתמצא, שהקררים האלה, ה-HFC האלה, משמשים לסוגים שונים.

גיל פרואקטור: הם משמשים גם למערכות של מיזוג אוויר, כאשר שליש בערך למערכות של מיזוג אוויר - וכמו שאתם רואים, מערכות מיזוג אוויר מתפלג בין המגזר הביתי, מסחרי, תעשייתי ומקורות אחרים – ולמערכות קירור - מערכות קירור זה צ'ילרים, מקררים תעשייתיים ומסחריים וכולי - ולשימושים תעשייתיים נוספים.

גיל פרואקטור: אני מסיים כאן.

גיל פרואקטור: אני רק רוצה להעביר את המסר הכול כך חשוב.

גיל פרואקטור: האשרור הזה ש-110 מדינות כבר עשו נדרש מישראל.

גיל פרואקטור: ישראל לא יכולה להרשות לעצמה להישאר מאחור.

גיל פרואקטור: היא לא יכולה להרשות לעצמה שלא להתחיל ליישם את מדרגות ההפחתה שנקבעות על ידי אמנת קיגאלי ויכול להיות שהעולם יכפה על כל המדינות, כולל על ישראל, אפילו מדרגות עמוקות יותר בוועידת גלזגו שתהיה בשנה הבאה וזה עקב ההבנה שמשבר האקלים הוא יותר חמור ממה שצפו ב-2016 עת תיקון קיגאלי בא לידי ביטוי.

גיל פרואקטור: אם אפשר, אולי עורך דין רן סלבצקי מהמשרד רוצה להוסיף משהו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רק רוצה לומר לכל מי שמשתתף ב-זום שאני רואה את הבקשות שלכם לרשות דיבור וכולם יקבלו.

גיל פרואקטור: רן יוכל להתייחס אחר כך.

גיל פרואקטור: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משרד הכלכלה, רחל גולדשטיין מהלשכה המשפטית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה שהסוגיה הזאת של החוק נוגעת לכל שוק מיזוג האוויר בארץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני גם רואה את בקשות הדיבור שלכם ואני מבינה שיש כאן בעיה בהכשרת האנשים שאמורים לעבוד עם החומרים האלה, שהם נפיצים יותר, כל הסוגיה הזאת ברורה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מציעה שמכל אלה שביקשו רשות דיבור מענפי המזגנים למיניהם, אני לא אוכל לתת לכולם לדבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו אחר כך ניכנס לתוכן עצמו ונראה אם יש תיקונים בסעיפים עצמם ואז תוכלו להתייחס.

רחל גולדשטיין: אני רוצה להעביר את זכות הדיבור לזאב בר, שהוא הגורם המקצועי אצלנו שמטפל בנושא הזה.

תומר רוזנר: אני רק רוצה להסב את תשומת הלב לכך שבמסגרת זו יש חובת התייעצות עם שר הכלכלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראיתי את המסמך שהם העבירו.

תומר רוזנר: הם העבירו מסמך שהשר הביע הסתייגות מהצעת התקנות וצריך להביא את זה לתשומת הלב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ממה שראיתי במסמך שהועבר על ידי השר, באמת יש כאן איזושהי התייחסות לכך שחלק מהדרישות למקצוע כגון ההכשרה, צריכים להיות מוסדרות בחקיקת חוק - אני מבינה שהחוק הזה עדיין לא קודם – ואת הדברים האלה צריך לקדם במקביל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה את זה ולוקחת את זה בחשבון.

זאב ברל: סגן מנהל מינהל תעשיות, משרד הכלכלה.

זאב ברל: אפשר להגיד שבין החוליות האחרונות ליישום התקנות אני הרשות המוסמכת שמפקחת על היבוא.

זאב ברל: בסך הכול עמדת משרד הכלכלה אומרת שבהחלט תומכים בקידום התקנות במטרה להשיג את הפחתת גזי חממה שזה צעד מובן על פי כל השיח שהציג גיל קודם לכן.

זאב ברל: אבל אנחנו מציינים שנדרשים צעדי היערכות שיבואו במקביל ליישום התקנות כי התחליפים של הגזים הם ברוב רובם תחליפים דליקים ועבודה טריביאלית עם התחליפים עלולה להיות מפגע בטיחותי.

זאב ברל: לכן צריך לקדם את התנאים הנלווים כמו הכשרות מקצועיות, תקן של מזגנים, התאמה לדרישות הכבאות וכאשר יהיו כל האופציות הבטיחותיות האלה, אפשר יהיה לעבור לגזים התחליפיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור אבל אנחנו יודעים שהתקנות האלה כבר בצנרת שנתיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, זה לא איזה משהו חדש שנפל עלינו אתמול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני בתחושה שיש כאן איזושהי גרירת רגליים מצד משרד העבודה כאשר הסעיף הזה עכשיו תחת משרד הכלכלה.

תומר רוזנר: ארבע שנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ארבע שנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני באמת חושבת שאם לא נעשה איזשהו צעד קדימה, גרירת הרגליים הזאת תימשך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה זמן אתם צריכים על מנת שההכשרות האלה יצאו לפועל ואנשים שמוסמכים לכך יעשו את ההתקנות האלה?

תומר רוזנר: צריך לזכור שהגזים החדשים התחליפיים כבר מגיעים לארץ מכיוון שכבר מדינות רבות עוברות לזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': והמזגנים שלהן פועלים עם הגזים האלה.

תומר רוזנר: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, בעצם בפועל יכול להיות שיש היום מתקיני מזגנים שעובדים בלי הכשרה מתאימה.

תומר רוזנר: עם החומרים החדשים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עם החומרים החדשים שטוענים שהם נפיצים יותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בקיצור, כמה זמן אתם צריכים?

זאב ברל: משרד הכלכלה הוא החוליה האחרונה לאישור הרישיונות.

זאב ברל: לוחות הזמנים בנושא ההסדרה ובנושא ההכשרות, נשמע ממשרד העבודה.

זאב ברל: לוחות הזמנים של התקינה יבואו בהתאם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דקלה חורש, משרד העבודה, בבקשה.

דיקלה חורש: אני אשמח להתייחס.

דיקלה חורש: נאמר כאן גרירת רגליים ואני רוצה קצת לכפור באמירה הזאת.

דיקלה חורש: משרד העבודה עשה עבודה יסודית.

דיקלה חורש: סקירה של המצב בעולם, הסיכון שיש כתוצאה מהשימוש בחומרים האלה.

דיקלה חורש: המשרד הפיץ כבר בנובמבר 2019 תזכיר חוק שמבקש להסדיר את העיסוק בגזים האלה לפי מדרג של שלושה סוגי מתקיני מזגנים.

דיקלה חורש: הנושא בעבודה מול משרד המשפטים ואנחנו מקווים מאוד שבקרוב מאוד תובא טיוטה לוועדת שרים לענייני חקיקה.

דיקלה חורש: אני אשמח אם תתנו לגורמי המקצוע אצלנו, אלה שעשו את העבודה היסודית הזאת, להתייחס.

דיקלה חורש: אני יכולה לומר שבשונה מדברים אליהם אתם רגילים, המשרד שלנו כבר תיקף תוכניות לימודים ועדכן אותן לגבי חומרים מסוכנים וכל מיני דרישות.

דיקלה חורש: נעשו קורסים ואני אשמח אם תתנו לגורמי המקצוע להתייחס כדי שתבינו מה כן נעשה, וכן נעשה המון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם את אומרת שכבר יש קורסים כאלה, אתם לא חייבים את החוק על מנת לעשות את ההכשרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ההכשרה התחילה?

דיקלה חורש: הקורסים כרגע הם וולנטריים.

דיקלה חורש: זה לא מחייב אף אחד לבוא ולעשות את הקורס.

דיקלה חורש: אם לא תהיה חובת רישוי, אף אחד לא יבוא להכשרות האלה.

דיקלה חורש: אנחנו חושבים שנוכח הסיכון – ועל זה ירחיבו גורמי המקצוע אצלנו - חשוב מאוד שתהיה הסדרת העיסוק ושתהיה חובה לעשות את ההכשרה הזאת ושימור של כשירויות ועדכון של כל מיני השתלמויות שיש בתחום הזה ככל שיש שינויים בכל מיני מערכות קירור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למי את קוראת גורמי המקצוע?

דיקלה חורש: אסף סגל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אסף סגל, ראש מטה אגף בכיר להסדרת עיסוקים.

אסף סגל: שלום.

אסף סגל: אני אשמח להתייחס לדברים שנאמרו.

אסף סגל: כמו שדיקלה אמרה, אנחנו עשינו עבודה מאוד מאוד יסודית.

אסף סגל: תזכיר החוק פורסם ב-2019.

אסף סגל: במסגרת תזכיר החוק שפורסם יחד עם טלי.

אסף סגל: ..

אסף סגל: ביצענו סקירה בין-לאומית מקיפה בה אנחנו רואים שרוב מדינות העולם – בדגש על אירופה, ארצות הברית ואוסטרליה – מאתגרות בצורה כזאת או אחרת את העיסוק הזה בשתי דרכים.

אסף סגל: אם תרצו, אני ארחיב על כך אחר כך.

אסף סגל: חשוב להדגיש שאנחנו לא מתנגדים לתיקון התקנות האלה אלא אנחנו חושבים שזה צריך לעבוד יחד עם ההסדרה עקב הסיכון הגדול שהגזים החדשים האלה מביאים לפתחנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אף אחד לא חולק על כך.

אסף סגל: ככל שיוסכם שתאריך התחולה יתארך, לנו לא תהיה התנגדות.

אסף סגל: אנחנו כן חושבים שעקב הסיכון הגלום בכניסת הגזים האלה, חשוב מאוד שהם יוכלו להיכנס לארץ רק אחרי שנסיים את תהליך ההסדרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': להערכתך תוך כמה זמן תסיימו את תהליך ההסדרה?

אסף סגל: אמו שדיקלה אמרה, פרסמנו בנובמבר 2019 את תזכיר החוק.

אסף סגל: אנחנו העברנו למשרד המשפטים בסביבות חודשיים-שלושה לאחר מכן את כל התיקונים שלנו, כולל הערות, כולל התייחסות להערות הציבור.

אסף סגל: אנחנו מוכנים.

אסף סגל: זאת אומרת, האגף והמשרד מוכן לקיים את ההסדרה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משרד המשפטים.

לינא סאלם: שלום.

לינא סאלם: אני מייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים.

לינא סאלם: אכן קיבלנו את תזכיר החוק יחד עם דוח ריא.

לינא סאלם: קיבלנו אותו במאי 2020.

לינא סאלם: לאחר מכן זה עודכן ב-20 ביוני 2020 יחד עם טבלת הערות הציבור.

לינא סאלם: זה חוק שהוא מעבר לשימוש או הפחתת שימוש אלא הוא גם נוגע לחקיקה שהיא חקיקה פלילית בכל מה שנוגע לאיסור עיסוק, אפילו דרישות של עבר פלילי.

לינא סאלם: יש כאן השלכות לכמה טעמים היינו צריכים לבחון אותם בייעוץ וחקיקה.

לינא סאלם: הנושא על שולחן העבודה אצלנו ואנחנו בהחלט בשיח מתמיד עם משרד העבודה שאני אכן יכולה להעיד שלא זנח את הנושא ואנחנו בשיתוף פעולה אתם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוד מעט חצי שנה אחר מאי 2020.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תוך כמה זמן אתם מסיימים את הסיפור הזה?

לינא סאלם: העניין הוא שאין קשר ישיר בין הסדרת העיסוק לבין כל הנושא של הפחתת השימוש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה חשוב מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הסיכוי של הסדרת העיסוק הזה חשוב מאוד לסיפור של התקנות אותן אנחנו באים להתקין היום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה צריך ללכת ביחד אם את כאזרחית מדינת ישראל לא רוצה שייווצר מצב שאנשים שהם לא מוכשרים לכך יטפלו בחומרים מסוכנים.

לינא סאלם: אני מסכימה.

לינא סאלם: אני לא רוצה להביע עמדה עכשיו לגופם של דברים.

לינא סאלם: עד שאין לי עמדה מאושרת, אני לא רוצה להביע עמדה מעבר למה שאמרתי.

לינא סאלם: אני רק רוצה להגיד שאנחנו בשיח עם משרד העבודה.

לינא סאלם: נמסר שאנחנו עד ה-26 נעביר את הכול.

לינא סאלם: לדעתי נעמוד בלוחות הזמנים.

לינא סאלם: גם נקבע אתם ישיבה על מנת לקדם את זה כמה שיותר מהר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ה-26 לחודש הזה?

לינא סאלם: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מקבלים תמונה היכן הדברים נמצאים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התאחדות קבלני מיזוג האוויר, יובל ברוק, בבקשה.

יובל בריק: אם אפשר, אני אשמח לשתף מצגת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה אורכה?

יובל בריק: קצרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לך אישור.

יובל בריק: דיברו כאן על המסוכנות ורציתי לדבר על כמה דברים שלא דיברו עליהם כאן ונראה לי שגם לא ידברו.

יובל בריק: יש קשר ישיר בין התקנות שאתם מתכוונים לאשר לבין המסוכנות לעוסקים בענף כי זה בהחלט יאיץ את הקררים המסוכנים ויש לזה קשר ישיר ומיידי.

יובל בריק: כמובן שזה אותנו כעוסקים בתחום זה מאוד מדאיג.

יובל בריק: יש לנו קרוב ל-25,000 אנשים שאמורים לעבור את ההסמכות, להכיר את הסכנות ולדעת מה לעשות עם הקררים החדשים.

יובל בריק: אני רוצה לדבר גם על למה הקררים האל הנכנסים.

יובל בריק: הקררים האלה נכנסים גם לייצור של מזגנים שמייצרים בארץ וגם למערכות המותקנות כמענה לשירות.

יובל בריק: יש דליפות במערכות האלה ואנחנו צריכים לדבר גם על הסתימה של החורים ואומר מה זאת אומרת.

יובל בריק: הרי הקררים האלה יוצאים ממערכות.

יובל בריק: כל מה שנכנס מדי שנה נועד לצורכי שירות וזה אומר שאם כוח האדם לא מוכשר לטפל במערכות, בהכרח אותם קררים יוצאים לאוויר ופוגעים.

יובל בריק: הדרך היחידה שהם יוצאים החוצה, עשינו סקר ראינו ש-51 אחוזים מהתקלות הן תקלות של קרר שנעשו על ידי התקנה לקויה.

יובל בריק: אם כן, יש לזה חשיבות מאוד מאוד גדולה גם היום.

יובל בריק: עוד שני דברים שנראה לי שאתם הולכים לדבר עליהם כאשר אחד מהם הוא הכניסה של גזים מזויפים.

יובל בריק: אין באמת אכיפה על הקררים שנכנסים וברגע שיהיו תקנות שקובעים את היבוא, אוטומטית תהיה לנו סכנה של מוטיבציה מוגברת להכניס קררים שהם מזויפים ויש לא מעט דוגמאות כאלה שאיתרנו ושוחחנו עם יבואנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה מציע שנישאר עם הגזים שהם רעים לאטמוספרה שלנו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה אתה מציע?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא נאשר את התקנות האלה ואתם תמשיכו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש הכשרות, יש כבר קורסים, אתם יודעים שזה מגיע ולמה האנשים שלכם לא עושים את הקורסים האלה?

יובל בריק: אני מסביר.

יובל בריק: קודם כל, יש כמה דברים ואחד מהם הוא המוטיבציה לעזוב את הכול וללכת ולעשות את ההכשרות שהן וולנטריות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עוד מעט יהיו תקנות והנה תגיע המוטיבציה.

יובל בריק: אנחנו כן מעודדים את ההסדרה וכן מעוניינים שתהיה הסדרה כדי לתת את הכלים הנכונים אבל אנחנו צריכים את עזרת המדינה לעשות את ההשתלמויות כחובה ולעודד את הענף לעשות הכשרות.

יובל בריק: אנחנו הרי עשינו חלק מההכשרות, הבאנו מגרמניה מדריכים שיעבירו אותן, אנחנו אפשרנו ביחד עם המשרד להגנת הסביבה ויזמנו לימודים כאלה של מורים במכללות השונות ודאגנו לכך שהידע הזה יהיה קיים.

יובל בריק: הקושי הגדול הוא להביא את האנשים לכיתות.

יובל בריק: זה הקושי האמיתי וכאן אנחנו צריכים את ההסדרה.

יובל בריק: ברגע שתאשרו את התקנות, אתם תאיצו את כניסת הקררים המסוכנים, מצד שני את הזיוף של הקררים וכניסה של קררים כי אין פיקוח.

יובל בריק: המכס היום לא יודע לבדוק את המכלים שמגיעים לארץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה יאיץ את הסדרת השוק הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון?

יובל בריק: ודאי.

יובל בריק: ההסדרה תאיץ את המיומנות של האנשים להתעסק עם הקררים האלה ולדעת איך לתפעל אותם, איך לאגור אותם ואיך לעשות הסבה ומחזור למערכות.

יובל בריק: זה מאוד מאוד חשוב כי היום אף אחד לא יודע מה עושים עם הקררים האלה ברגע שהוצאת אותם מהמערכת.

יובל בריק: זה גם משפר את המיומנות של נזילות הגז וטיפול בדברים האלה.

יובל בריק: עוד נושא אחד שחשוב שתדעו.

יובל בריק: עדיין אף אחד לא מדבר על רגולציה בנושא של כמויות הקרר במתקנים עצמם.

יובל בריק: כל עוד זה לא קיים, גם לנו יהיה קושי להכשיר את האנשים בנושא הזה.

יובל בריק: זה אומר שאם מתקן של מערכת קירור מותקנת בתוך בית, מחוץ לבית או על הגג, יש לזה השפעות מבחינת כמויות מותרים של קררים דליקים בתוך מערכת הזאת.

יובל בריק: לא ראיתי אף משרד שמטפל ברגולציה הזאת ונותן לזה מענה.

יובל בריק: בכל העולם היצרנים מחייבים מתקינים מוסמכים.

יובל בריק: כבר היום נכנסו מערכות כאלה של משאבות חום, של צ'ילרים עם קררים דליקים ואני חושב שהקשר הישיר הזה רק יאיץ ואנחנו צריכים להסדיר קודם כל את המיומנות של האנשים ואחר כך לאשר את התקנות כדי שיהיה מענה.

יובל בריק: שוב, פיקוח על קררים מזויפים שנכנסים פנימה והכשרה של האנשים.

יובל בריק: כך נצליח ולא נרמה את עצמנו ואת העולם בצמצםו הקררים והמסוכנות שלהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראם לוט, משרד הפנים, רצית להגיב?

ראם לוט: אני רוצה לומר שמשרד הפנים לא מתנגד אלא להיפך, אנחנו בעד החוק וחושבים שזה מאוד חשוב לעשות את התיקון הזה.

ראם לוט: אין ויכוח על הנושא הזה.

ראם לוט: הבעיה היא שכאשר רוצים לעשות חוק כזה, חייבים להביא בחשבון את הנושא הבטיחותי ואת הנושא הכלכלי.

ראם לוט: הנושא הבטיחותי, אני לא חושב שקיבל מענה מספיק.

ראם לוט: גם הכבאות כאן ויוכלו להתייחס.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה הגדרת התפקיד שלך במשרד הפנים?

ראם לוט: אני מנהל היחידה לרישוי מפעלים ביטחוניים.

ראם לוט: הנושא הבטיחותי, הוא חובה.

ראם לוט: כלומר, להכניס גזים דליקים לתוך בתים של אנשים - בתעשייה, אני מאמין שיימצא לכך פתרון ברגולציה מתאימה - יש לכך משמעות הרבה יותר חמורה מאשר לתעשייה וצריך לקחת את זה בחשבון.

ראם לוט: במגזר הפרטי יש לקחת בחשבון את הנושא הכלכלי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני מודע לכך שהמזגנים החדשים שמיוצרים בעולם כבר מיוצרים עם הגזים האלה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המזגנים שמותקנים היום בארץ, יש בתים שזה מותקן בהם.

ראם לוט: מרבית המזגנים שקיימים בשוק, ככל שידוע לי, אני מניח שיתקנו אותי כל אנשי המזגנים למיניהם, הם עם הגזים הישנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר אבל ככל שיותר ויותר נקדם וככל שיהיו יותר ויותר מדינות מהן אנחנו מקבלים מזגנים והן עובדות עם הגז הזה, נהיה חייבים להשתמש בזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו הולכים לשם.

ראם לוט: אני בעד זה שצריך להחליף את הגזים.

ראם לוט: אין שום ספק שצריך לכונן את התקנות האלה אבל אי אפשר לעשות זאת בלי שכבאות ייתנו את המענה שלהם, שמשרד העבודה ייתן את המענה שלו.

ראם לוט: כלומר, לא יתכן שמוציאים תקנות ללא הסדרה ותיאום עם משרדים שעוסקים בבטיחות ואחראים על החיים שלנו, של העוסקים במלאכה וגם של האזרחים.

ראם לוט: עד שלא יסדירו את הנושא מול כבאות ומול משרד העבודה ויוציאו את התקנות של משרד העבודה ויגדירו את הדרישות של כבאות, אז יהיה אפשר להוציא את התקנות האלה.

ראם לוט: אין ספק שהיה צריך לעשות את זה לפני כמה שנים.

ראם לוט: לא ברור לי למה זה עדיין לא הוסדר והנושא הבטיחותי הוזנח קצת.

ראם לוט: יש גם את הנושא הכלכלי.

ראם לוט: נכון שהמשק הפרטי מהווה רק 33 אחוזים לפי מה שהוצג במצגת של המשרד להגנת הסביבה, אבל עדיין השוק הפרטי הוא השוק שיותר מתקשה לעמוד בדרישות והם יתקינו מזגנים בלי לחשוב על הנושא הבטיחותי ולא ישקיעו את המשאבים הנדרשים.

תומר רוזנר: איזו השקעה כלכלית?

ראם לוט: אני חושב שהעבודה קצת חסרה למרות שעובדים עליה כל כך הרבה שנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אומרת לכולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תשמע, זה כל כך הרבה זמן, כל כך הרבה שנים הדבר הזה מתגלגל ובסופו של דבר לא מגיעים לשורה התחתונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מכירה ויודעת שבמדינת ישראל אם אין תאריך יעד, שום דבר לא קורה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היום אנחנו נציג דד ליין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': במסגרת התקנות יהיה איזשהו תאריך ממנו יתחיל החוק הזה ועד אז כולם יצטרכו להתיישר לפיו כי אחרת זה לא יקרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כך זה עובד כאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נציג כבאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סגן טפסר אשריאל אביזמר, ראש ענף חומרים מסוכנים ברשות הארצית לכבאות והצלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להודיע הודעה מטעם הוועדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היום, יום שני, 16 בנובמבר 2020 יתקיים כאן דיון בנושא הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (הוראת שעה) (נגיף הקורונה החדש), התשפ"א-2020, הכנה לקריאה שנייה ושלישית, בקשה לדיון מחודש על פי סף

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עיף 115 לתקנון הכנסת, של חבר הכנסת שלמה קרעי.

אשריאל אביזמר: שלום לכולם.

אשריאל אביזמר: כבאות והצלה מאוד מברכים על המעבר לקררים שפחות פוגעים בגזי חממה, מברכים על המהלך ושמחים מאחר וזו גם תרומה למניעת שריפות יער.

אשריאל אביזמר: כך זה בכל העולם וגם בישראל.

אשריאל אביזמר: עם זאת, כמו בכל העולם, התהליכים האלה מבוצעים בשיתוף הגורמים שאחראים על הבטיחות.

אשריאל אביזמר: כאשר מדובר בקררים דליקים, צריך לבצע אותם בשיתוף עם הגורמים שאמונים על הטיפול באירוע שריפה, על מניעת דליקות, ובישראל זאת הרשות הארצית לכבאות והצלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עד עכשיו זה לא נעשה בתיאום אתכם?

אשריאל אביזמר: לא.

אשריאל אביזמר: אנחנו מדברים כאן כל הזמן על הסדרת עיסוק ומי שהרים את הנושא הזה וביקש את זה, זה אנחנו.

אשריאל אביזמר: חוץ מהחוק שדיברו עליו קודם, של הסדרת עיסוק שראינו רק את הטיוטה שלו, גם עליו יש לנו הערות.

אשריאל אביזמר: הצעה לתיקון התקן, לא ראינו שיתוף פעולה בכלל.

אשריאל אביזמר: לא דיברו אתנו ולא הייתה כל עבודת מטה שקשורה בבטיחות באש.

אשריאל אביזמר: אולי הייתה, אבל לא אתנו.

אשריאל אביזמר: אולי יש עוד גורמים בארץ שמטפלים בזה.

אשריאל אביזמר: אני לא יודע.

אשריאל אביזמר: אני יכול לספר שרק ב-2019, לפי נתונים שיש לי, היו 27 שריפות כתוצאה ממזגנים.

אשריאל אביזמר: זאת אומר, מזגנים שנדלקו בגלל תפעול לקוי.

אשריאל אביזמר: בכלל לא קשור לגז.

אשריאל אביזמר: אנחנו מוסיפים לשריפות האלה גם גז דליק והחומרה עולה עשרות מונים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה קורה בעולם?

אשריאל אביזמר: בדקנו את זה.

אשריאל אביזמר: בעולם הכבאים עוברים הכשרות הרבה לפני.

אשריאל אביזמר: לפני חמש שנים עברו הכשרות ב-NFTA בארצות הברית.

אשריאל אביזמר: אותנו עוד לא עירבו בתהליך כדי שנוכל להיכנס אליו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אתם בתוך העניין, כבר למדתם את זה ואתם מודעים לו שנים, כמה זמן אתה צריך כדי לעשות את ההכשרה הזאת לכבאים?

אשריאל אביזמר: אלה לא רק הכשרות לכבאים.

אשריאל אביזמר: מדובר על שינויי חקיקה פנימיים שלנו שגם הם בוודאי ידרשו ריא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה עד עכשיו לא עשיתם את זה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם ידעתם שזה בדרך.

אשריאל אביזמר: ידענו.

אשריאל אביזמר: מי ידעע?

אשריאל אביזמר: ידענו אבל אין לנו את המשאבים, אין לנו את התקציבים לטפל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לחקיקה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לכתוב חוק?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לכתוב את התקנות שלכם הפנימיות של שירותי הכבאות?

אשריאל אביזמר: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה צריך לזה תקציבים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לכם מן הסתם מחלקה משפטית.

אשריאל אביזמר: אנחנו יודעים שזה עומד להיות אבל אנחנו לא נמצאים בתוך התהליך.

אשריאל אביזמר: משרד העבודה ומשרד הכלכלה נמצאו בתוך עבודת המטה והשרים שלהם היו צריכים להגיב על החוק הזה, אנחנו לא היינו בכלל בתהליך הזה.

אשריאל אביזמר: היינו כי ידענו מוועדות התקינה והזמינו אותנו לפני שנתיים לאיזשהו דיון בכנסת אבל חוץ מזה לא הייתה עבודת מטה מסודרת כמו שצריכה להיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מצטערת לשמוע את זה.

תומר רוזנר: אבל החומרים הדליקים האלה כבר בפנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שואל היועץ המשפטי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': החומרים הדליקים האלה כבר בפנים, הם במערכת, הם נמצאים ומשתמשים בהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, אם יקרה משהו, אתם לא יודעים לטפל בזה?

אשריאל אביזמר: הזכירו כאן שהחומרים נמצאים.

אשריאל אביזמר: נכון, הם קיימים במערכות שנקראות צ'ילרים.

אשריאל אביזמר: מערכות שנמצאות מחוץ למבנה.

אשריאל אביזמר: כאשר אנחנו רוצים להכניס את המערכות האלה לגזים בתוך המבנה, מדובר על סיכונים הרבה יותר גדולים כולל אווירה נפיצה.

אשריאל אביזמר: בשלב הראשון לפי ההצעה לתיקון התקן, הגזים יהיו פחות דליקים אבל לא מן הנמנע שברגע שתהיה הסדרת עיסוק ייכנסו לשימוש גזים הרבה יותר דליקים ואפילו רעילים.

תומר רוזנר: גם בלי הסדרת עיסוק אין היום שום איסור על מי שמתקין מזגן לומר שאכפת לי מאיכות הסביבה ואני מבקש להתקין לי מזגן עם הגזים החדשים.

אשריאל אביזמר: יש איסור.

אשריאל אביזמר: תקן רשמי, תקן 994 אוסר להתקין במערכות ביתיות ומסחריות קטנות גזים דליקים בתוך המזגן.

אשריאל אביזמר: יש איסור.

תומר רוזנר: הגזים הספציפיים האלה שאנחנו מדברים עליהם?

אשריאל אביזמר: כן.

אשריאל אביזמר: אסור.

תומר רוזנר: אם כן, איך נתקדם כאן?

תומר רוזנר: אם התקן אוסר את זה, איך נעבור?

אשריאל אביזמר: יש כרגע הצעה על השולחן לתיקון התקן.

אשריאל אביזמר: אם לה אנחנו מתנגדים מאותה סיבה.

אשריאל אביזמר: אנחנו בעד אבל אנחנו רוצים לעשות את זה כמו בכל העולם ובכל העולם עושים את זה תוך שיתוף הרשויות שאחראיות על בטיחות וטיפול.

תומר רוזנר: אנחנו מדברים על כך שבשנים הראשונות אנחנו מדברים על מעבר של 10 אחוזים עד ל-2024.

אשריאל אביזמר: השנים הקרובות נגמרות עוד שנתיים וחצי.

תומר רוזנר: נכון.

תומר רוזנר: לכן אנחנו מדברים על כך – אתה דיברת על מערכות ביתיות – שמדובר ב-33 אחוזים.

תומר רוזנר: זאת אומרת, יש לנו עוד 67 אחוזים בהם אין איסור כזה ובהם יהיה אפשר לקיים את החובה שהאמנה קובעת, להפחית ב-10 אחוזים בשלב הראשון ו-40 אחוזים בשלב השני ועדיין אנחנו לא חייבים להגיע לשוק הביתי.

תומר רוזנר: זאת אומרת, יש לכם המון זמן להסתדר.

אשריאל אביזמר: כרגע אנחנו לא ערוכים.

אשריאל אביזמר: אם הוועדה מעוניינת לקבל את התקנות האלה כשאנחנו לא ערוכים, כמובן שאנחנו נערכים תוך כדי.

תומר רוזנר: אתם לא צריכים להיות ערוכים כי לפי דבריך התקן אוסר את זה.

תומר רוזנר: זאת אומרת שזה דבר שאסור ואתה לא צריך להיערך לדבר שאסור.

אשריאל אביזמר: יש הצעה על השולחן כבר היום לתקן את התקן.

אשריאל אביזמר: עבודת הוועדה המקצועית במכון התקנים הסתיימה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רצינו לדבר עם מכון התקנים וגם אסף סגל ממשרד העבודה רצה להגיב על הדברים.

אסף סגל: אנחנו נשמח להגיב על זה.

אסף סגל: אני חייב לציין שכמו אמרתי קודם, במהלך כתיבת הדוח שיתפנו את כלל הגורמים הרלוונטיים ונעשו אין ספור ניסיונות לשתף גם את כיבוי אש בתהליך, כולל שיחות אישיות עם חיים תמם ועם אשי.

אסף סגל: אנחנו חייבים לציין שתוכנית הלימודים עצמה, בעקבות ההערות שלהם, תוקפה והוכנסו לתוכה תכנים של כל מה שקשור לכיבוי אש וכיוצא בזה.

אסף סגל: לכן לא כל כך ברורה לי האמירה שהם לא שותפו בתהליך.

אסף סגל: הם שותפו לאורך כל התהליך ואפילו הטמענו את ההערות שלהם לתוך תוכנית הלימודים.

אשריאל אביזמר: אני אתקן.

אשריאל אביזמר: בתהליך של הסדרת עיסוק שותפנו וגם על זה יש לנו הערות.

אשריאל אביזמר: ההערות הן בעיקר על האכיפה ופחות על ההסדרה עצמה.

אשריאל אביזמר: בתהליך התקנות האלה, של פרוטוקול קיגאלי, חוץ מפגישה אחת לני שנתיים, לא שותפנו ובתהליך של התקן, של שינוי התקן, גם לא שותפנו.

אסף סגל: בכל מה שקשור להסדרה, הם שותפו.

תומר רוזנר: התקנות האלה לא עוסקות בבטיחות.

תומר רוזנר: התקנות האלה לא מסדירות ענייני בטיחות.

תומר רוזנר: ענייני בטיחות מוסדרים בשני הסדרים אחרים, בנושא שרוצים להסדיר את העיסוק, המדינה, הממשלה רוצה להסדיר את העיסוק, ומצד שני, כפי שאדוני אמר, בתיקון התקן.

תומר רוזנר: בשני התהליכים האלה אני מבין שאתם שותפים.

אשריאל אביזמר: בתיקון התקן אנחנו לא שותפים.

אשריאל אביזמר: חוץ מפנייה לשר והתגובה שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם פניתם לשר, זה אומר ששיתפו אתכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, ביקשו את תגובתכם.

אשריאל אביזמר: שאלו אותנו והתנגדנו עד לסיום התהליך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אתה לא יכול להגיד שאתם לא משותפים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה שאתם מתנגדים, זה לא אומר שאתם לא שותפים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה אומר שאולי אתם מתנגדים אבל לא אומר שאתם לא שותפים.

אשריאל אביזמר: לא שותפנו בתהליך.

אשריאל אביזמר: שאלו אותנו בסוף תהליך.

אשריאל אביזמר: זה שונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו את מכון התקנים?

אביהו לוי: כן.

אביהו לוי: המהנדס הראשי של המעבדה למכניסה והידרוליקה.

אביהו לוי: מבחינת מכון התקנים, אנחנו ניערך במועד שייקבע.

אביהו לוי: כרגע ההצעה לשינוי התקן שתאפשר את השימוש בקרר R-32 שהוא הקרר המדובר, נמצאת על שולחנו של הממונה על התקינה.

אביהו לוי: ביקשנו זמן התארגנות של שנה כדי להכשיר את המעבדה שלנו לבצע את הבדיקה הזאת.

אביהו לוי: בסך הכול צריך להבין שמדובר כאן על גז נפיץ ואנחנו צריכים להיערך כדי שבמצב של אי התאמה המעבדה לא תעלה באוויר.

אביהו לוי: אנחנו נהיה מוכנים במועד שייקבע בהנחה שייתנו את מענה ההתארגנות המתאים.

אביהו לוי: אני מבקש את תשומת הלב שבוועדה מקבילה של הכנסת, בוועדת הכלכלה, מדברים על סוגיה אחרת אבל קשורה לנושא, סוגיית מקדם היעילות של המזגן.

אביהו לוי: למעשה הבדיקה בין היתר בודקת את מקדם היעילות ושם מדובר על מהלך שמאפשר הצהרות של יבואנים או יצרנים בלי צורך לתקף על ידי מעבדה, על ידי איזשהו גורם בלתי תלוי.

אביהו לוי: אם המהלך ההוא יקרה, אני מניח שהמכון ושאר המעבדות המתחרות בארץ – יש מספר מעבדות פרטיות שעושות את אותה עבודה – אני מניח שהמוטיבציה הכלכלית להקים מבדקה בארץ תפחת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בועז ברזילי מאיגוד לשכות המסחר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחר כך גיל פרואקטור יגיב על כל מה שנאמר כאן ונתחיל בהקראה.

בעז ברזילי: תודה רבה כבוד היושבת ראש.

בעז ברזילי: יש הרבה אנשים שרוצים לדבר ולכן אני אהיה מאוד קצר ואומר רק מה שלא נאמר.

בעז ברזילי: אני אומר שגם אנחנו מברכים על כך ואני גם אומר שמבחינה עסקית, מאחר שמרבית המדינות המפותחות אתן אנחנו מקיימים קשרים מסחריים מתחילות במעבר, גם אנחנו רוצים להתחיל במעבר ולא להגיע למצב שחסר גז או חסרים חלקי חילוף וכולי.

בעז ברזילי: אם כן, אנחנו בהחלט מברכים.

בעז ברזילי: אנחנו גם רוצים למכור מזגנים טובים וירוקים ורוצים שהדבר הזה יקרה בתהליך נכון.

בעז ברזילי: אני רוצה להעיר את תשומת לב הוועדה לנושא של 10 אחוזים.

בעז ברזילי: עשרת האחוזים המדוברים מכסים את צריכת הבסיס בשנים 2013-2011 ובשבע השנים האחרונות היבוא של המזגנים וכמות המזגנים הפעילים עלתה לאין שיעור וגם בכל שנה היא עדיין עולה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עולם מתחמם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך מזגנים.

בעז ברזילי: בפועל ההתמקדות היא בהרבה יתר מעשרה אחוזים.

בעז ברזילי: אני מבין את הצורך או את הרצון לעבוד במקביל אבל ההבנה שלנו שההדרגתיות הזאת שהוגדרה בתיקון קיגאלי היא בשביל להתמודד עם יבוא ועם מלאים ועם מלאים של חלקים שמזמינים ושל גזים ואנחנו צריכים את ההדרגתיות הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל היא קיימת בתקנות של קיגאלי.

בעז ברזילי: היא קיימת אבל אנחנו כבר בדרך ואנחנו מאוד חוששים.

בעז ברזילי: תראו, בסוף הדבר הוא פשוט.

בעז ברזילי: הכול מתחיל בחוק הסדרת המקצוע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לחלוטין מבינים את זה אבל אני חושבת שהתקנות שנתקין היום ייתנו את האינסנטיב שכנראה היה חסר עד עכשיו לגמור את הסיפור הזה של הסדרת המקצוע הזה.

בעז ברזילי: בהחלט, אבל אנחנו רק רוצים להגיד שזה לא תלוי בנו.

בעז ברזילי: יש לנו סימוכין שמיוני 2017 פנינו למשרד העבודה וביקשנו להתחיל לקדם.

בעז ברזילי: הדבר הזה לגמרי תלוי בעבודת הממשלה.

בעז ברזילי: אנחנו חוששים שתקבעו כאן איזשהו דד ליין, כמו שאת אומרת כדי להניע את כולם, ויש בזה גם משהו נכון אבל סוף זה קשה מאוד להביא את זה לוועדת שרים לענייני חקיקה ואני מאמין ששם הדברים תקועים.

בעז ברזילי: אפשר לקבוע תאריך אבל הדבר הזה לא יעלה ואנחנו לא יודעים מה יהיה.

בעז ברזילי: הזמן עובר, כמו שעברו שנים עד עכשיו ולפעמים יעברו שנים בלי שהסדרת המקצוע תעבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה את זה אבל מצד שני אי אפשר - אתה יודע שהמערכת הפוליטית משותקת כאן כבר שנים – להגיד שלא נקדם שום דבר כי אנחנו לא יודעים מה יהיה.

בעז ברזילי: יש לנו הצעה שאני חושב שהיא מידתית.

בעז ברזילי: אנחנו מבקשים להחריג את תחום המזגנים הביתיים בתנאי – לא בזמן – שברגע שיש הסדרת המקצוע, מצדי מחר בבוקר נתחיל להפעיל ולעשות את המעבר הזה בהדרגתיות הנדרשת.

בעז ברזילי: בגלל כל הסכנות שמתעוררות כאן, הסקטור הזה של המזגנים הביתיים, להבדיל ממזגנים מוסדיים שעוסקים בהם אנשים שמוכשרים, התחום של המזגנים הביתיים הוא פרוץ.

בעז ברזילי: כמו שנאמר, אם יהיה צמצום בלי עדכון התקן ולא יאפשרו להביא גז חדש, השוק יעשה את שלו וייבאו את הגז החדש גם לסקטור הביתי ובלי ההכשרות הנדרשות.

בעז ברזילי: הסכנה תהיה בתוך הבתים של הציבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היועץ המשפטי, להצעה הזאת.

תומר רוזנר: אני סבור שאין לתלות בין שני הדברים.

תומר רוזנר: ההכשרות שנדרשות, גם לפי מה ששמענו מנציג החברות וגם מנציגים אחרים, אכן נדרשות הכשרות אבל הן נדרשות בראש ובראשונה לטובתם של מתקיני המזגנים עצמם.

תומר רוזנר: יש להניח במידה רבה של ודאות שאם הם יהיו מודעים לתקנות הצפויות להם בעיקר בתהליך התקנת המזגנים עם הגזים המדוברים, הם ישמחו לעבור את ההכשרות בהן מדובר שניתנות על ידי משרד העבודה.

תומר רוזנר: לכן השאלה אם צריך להסדיר את המקצוע הזה או לא, היא שאלה שחורגת הרבה מעבר לאלת העבר לגזים דליקים מהסוג הזה והיא לא על שולחננו.

תומר רוזנר: היא שאלה שיש בה פנים לכאן ולכאן.

תומר רוזנר: יש לה הרב היבטים וכפי שנאמר על ידי נציגת משרד המשפטים יש היבטים פליליים ושאלות רבות שלא קשורות לעניין בו מדובר כאן.

תומר רוזנר: לכן אפשר לתת איזושהי תקופת היערכות לכל המערכת.

תומר רוזנר: אני מניח שאיגוד לשכות המסחר ישמח לתת את ההסברה הנדרשת לחבריו בקשר לתקנות הצפויות.

בעז ברזילי: ברור אבל זה לא אחראי.

בעז ברזילי: אלקטרה או החברות הגדולות כמו תדיראן, כבר עכשיו עושות הכשרות לטכנאים שלהן אבל בעיה היא שאם לא נוכל לייבא את הגז החדש – שכרגע התקן לא מאפשר את זה, זה תלוי בתקן ותלוי בהסדרת המקצוע – ואם הדומינו הזה לא יקרה, ייווצר מחסור בגזים הקיימים.

בעז ברזילי: 10 אחוזים לפי הבסיס של 2013-2011, כבר ב-1 בינואר יהיה מחסור חמור ולוואקום הזה, היכן שהחברות הגדולות המוכרות לא יעזו לקחת סיכון, ייכנסו אנשים שיש להם פחות מה להפסיד וכאן הסכנה כי אלה לא רק טכנאים אלא אנשים שיכניסו את המזגנים האלה לתוך הבתים.

בעז ברזילי: כפי שנאמר, במקביל ועדת הכלכלה מקיימת דיון במציאות אנרגטית שהיבוא יהיה על בסיס הצהרת היבואן ולא על בסיס בדיקה.

בעז ברזילי: לכן אני אומר בואו נחריג את נושא המזגנים הביתיים.

בעז ברזילי: זה נדבך של שליש.

בעז ברזילי: נתנה אותו בהסדרת המקצוע שיאפשר גם שינוי התקן ביבוא הגז החדש בצורה שהיא מוכרת, מסודרת ואחראית.

בעז ברזילי: אנחנו חייבים להיות כאן אחראיים, עם כל הרצון לשים דד ליין, וגם אנחנו שותפים לרצון הזה.

בעז ברזילי: צריך לעשות את זה בצורה אחראית ובטח לא לשים את העוסקים כמנוף לחץ בין משרדי הממשלה או בין עבודת הממשלה.

בעז ברזילי: יש כאן ועדה שסוף סוף מכנסת את כל הגורמים, אז בואו נעשה את הפיקוח הזה.

בעז ברזילי: אנחנו אתכם.

בעז ברזילי: אנחנו חושבים שזה נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלומי אביסרור, משרד הכלכלה, אתה רוצה להגיב על הדברים האלה?

שלומי אביסור: שלום.

שלומי אביסור: אני מהממונה על התקינה.

שלומי אביסור: אני אחראי על נושא החשמל שהוא תחת תחום אחריותי.

שלומי אביסור: רציתי להוסיף מבחינת לוחות זמנים של הסרת האיסור בתקן לשימוש בגזים דליקים.

שלומי אביסור: כרגע, כפי שנאמר, אמור להגיע לשולחננו גיליון תיקון שיאפשר את השימוש בגזים דליקים והכוונה שלנו לעשות את זה בסנכרון עם הסדרת העיסוק.

שלומי אביסור: כל הזמן אנחנו מנסים להיות בתיאום עם הסדרת העיסוק ולא להכניס את זה לתוקף לפני שהעיסוק מוסדר.

שלומי אביסור: צריך להבין שכדי להכניס לתוקף את גיליון התיקון הזה זה לוקח זמן.

שלומי אביסור: כל התהליך של ההכרזה דורש התייעצות עם המשרדים האחראיים כמו משרד האנרגיה, המשרד להגנת הסביבה, רשות הכבאות שמתנגדים ואמרו זאת.

שלומי אביסור: מבחינתנו, יגיע אלינו התקן, גיליון התיקון צריך להגיע אלינו עד סוף החודש.

שלומי אביסור: כל התהליך הזה אמור לקחת במקרה הכי טוב חצי שנה ואת זה צריך לקחת בחשבון.

שלומי אביסור: אם נרצה להכריז על השינוי הזה, זה ייקח לפחות חצי שנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גיל פרואקטור, אתה רוצה להגיב על מה שנאמר עד עכשיו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה התייחסות ספציפית להצעה להחריג את המזגנים הביתיים בשלב הראשון.

גיל פרואקטור: אני אתייחס ממש בקצרה.

גיל פרואקטור: אני רוצה קודם כל לומר שחשוב להבין שכבר היום יש אלפים רבים, עשרות אלפים, של מקררים, מזגנים וצ'ילרים בארץ עם הגזים החדשים.

גיל פרואקטור: אנחנו יודעים ורואים שבעקבות ההיערכות בעשור האחרון אירופה, ארצות הברית, אוסטרליה ומדינות רבות אחרות כמו קוריאה, הסירו קווי ייצור לגזים החדשים.

גיל פרואקטור: זאת אומרת, בקרוב אם נרצה לייבא מקררים או מזגנים, הם יהיו עם הגזים החדשים כי זה הדיפולט ולשם היצרנים הגדולים עוברים.

גיל פרואקטור: אנחנו חושבים שחייבים לאשר את התקנות היום.

גיל פרואקטור: היינו בקשר עם הגורמים ואנחנו מוכנים שתהיה דחייה, כמו שהוצע, בכניסה של התקנות לתוקף.

גיל פרואקטור: אנחנו מציעים את ה-1 בינואר 2022 שאז זה ייכנס לתוקף.

גיל פרואקטור: זה יותר ממספיק זמן לאשר את התקנות של משרד העבודה והרווחה.

גיל פרואקטור: חשוב כמובן לקבוע לוחות זמנים ברורים על מנת שזה יקרה אפילו לפני המועד.

גיל פרואקטור: אני חושב שכאן הכדור נמצא, להבנתי, במשרד המשפטים.

גיל פרואקטור: אני לא חושב שזה נכון להחריג את הסקטור הביתי או סקטורים אחרים.

גיל פרואקטור: התקנות האלה של משרד העבודה מטפלות בזה.

גיל פרואקטור: התקן שמכון התקנים סיים את העבודה המקצועית עליו מסדיר את הטיפול הזה, את אופן הטיפול, ולכן אין סיבה שישראל תהיה שונה מ-109 מדינות אחרות שכבר עשו את זה.

גיל פרואקטור: אני מזכיר שהעולם עמוק עמוק בפנים.

גיל פרואקטור: היבואנים שירצו לייבא, הם פשוט לא יוכלו לייבא את הגזים הישנים ולכן אין טעם לעשות את זה.

גיל פרואקטור: אני מציע לאשר את זה היום ולקבוע לוחות זמנים לאישור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יונתן אייקנבאום, אתה תקבל דקה ואנחנו מתחילים את ההקראה.

יונתן אייקנבאום: תודה רבה.

יונתן אייקנבאום: גם אני אומר שאנחנו מבקשים את אישור התקנות היום.

יונתן אייקנבאום: יש גרירת רגליים של שנתיים.

יונתן אייקנבאום: הנוכחים מסביב לשולחן מציפים בעיות שאנחנו לוקחים אותן מאוד ברצינות ונכון להתייחס אליהן ברצינות, אבל יחד עם זאת דבר עוד יותר רציני הוא משבר האקלים שלא יכול לחכות ואני לא הרגשתי מטעם הנוכחים את הדחיפות שיש סביב המשבר הזה והצורך להתייחס אליו במלוא הרצינות.

יונתן אייקנבאום: בבקשה, מספיק לגרור רגליים.

יונתן אייקנבאום: אם יש בעיות, נרתם, נשתף פעולה, נעשה כל מה שצריך אבל לאשרר היום.

יונתן אייקנבאום: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כיוון שיושבת ראש הוועדה כן לוקחת ברצינות את משבר האקלים, אנחנו מתחילים בהקראה של התקנות.

לירון אדלר: תקנות החומרים המסוכנים (יישום פרוטוקול מונטריאול בעניין חומרים הפוגעים בשכבת האוזון) (תיקון), התשפ"א-2020 בתוקף סמכויותי לפי סעיפים 10, 12 ו-17 לחוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג-1993 (להלן – החוק), ולפי סעיף 10א לחוק רישוי עסקים, התשכ"ח-1968, בהתייעצות עם שר הבריאות, עם שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ועם שר הכלכלה והתעשייה לפי סעיף 13 לחוק, ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת לפי סעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, אני מתקינה תקנות אלה:

לירון אדלר: בתקנות החומרים המסוכנים (יישום פרוטוקול מונטריאול בעניין חומרים הפוגעים בשכבת האוזון), התשס"ד-2004 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 1, אחרי "האוזון הסטרטוספרית" יבוא "או משום שהם גורמים או עלולים לגרום לשינוי באקלים או במזג האוויר".

תומר רוזנר: כאן אנחנו מתקנים את מטרת התקנות שמטרתן גם לטפל בהגנה מפני שינויי אקלים ומזג אוויר.

לירון אדלר: תיקון תקנה 2

לירון אדלר: בתקנת משנה (א) -

לירון אדלר: ""רישיון יבוא" – כהגדרתו בצו יבוא חופשי, התשע"ד-2014.

יצוא" יבוא: ""רישיון יצוא" – כהגדרתו בצו יצוא חופשי, התשס"ז-2006".

משנה יבוא: "(ב) לכל מונח אחר בתקנות אלה תהיה המשמעות שיש לו בפרוטוקול מונטריאול, כפי שתוקן עד למועד תחילתן של תקנות החומרים המסוכנים (יישום פרוטוקול מונטריאול בעניין חומרים הפוגעים בשכבת האוזון (תיקון), התשפ"א-2020".

תומר רוזנר: אנחנו כאן מתקנים תיקונים טכניים בהגדרות של רישיון יצוא ויבוא בעקבות שינויי חקיקה שקשורים ביבוא ויצוא ואנחנו מעדכנים שההגדרות של תקנות אלה יהיו ההגדרות המעודכנות של האמנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעז ברזילי מבקש להגיב להצעה להחיל את התקנות למועד נובמבר 2022.

לירון אדלר: תיקון תקנה 3 בתקנה 3 לתקנות העיקריות –

לירון אדלר: בתקנת משנה (ג1) אחרי "הידרוכלורופלורוכרבונים (HCFCs) " יבוא "או הידרופלורוכרבונים (HFCs)" ובמקום "של התוספת השלישית" יבוא "או לחלק א'1 של התוספת השלישית, לפי העניין".

בסופה יבוא: "(ה) כמות הצריכה של כלל החומרים המפוקחים המפורטים בקבוצה 9 בחלק ב' בתוספת הראשונה במשך שנה, לא תעלה על הרמה המותרת כמפורט בטור ג' של חלק א'1 לתוספת השלישית, ותופחת לפי לוח הזמנים המפורט בטור א' בחלק א'1 לתוספת השלישית".

תומר רוזנר: זה בעצם לב התקנות.

תומר רוזנר: כאן אנחנו מוסיפים לתקנות את קבוצת החומרים שצריכתם תוגבל ומפנים לתוספת בה יש את מדרגות ההפחתה.

תומר רוזנר: זה חלק א'1 לתוספת השלישית שמונה את השלבים של 10 אחוזים עד 2024, 40 אחוזים וכולי.

תומר רוזנר: בעצם התקנה הזאת קובעת שבתקופת ההפחתה הזאת יחולו ההגבלות שנקבעו על הייצור והיבוא של אותם חומרים כפי שמפורטים בתוספת.

תומר רוזנר: בתקנה 4 לתקנות העיקריות –

תומר רוזנר: בתקנת משנה (ג), בסופה יבוא "דיווח בדבר סך הכמויות שחולקו בכל חלוקה יפורסם באתר האינטרנט של משרד הכלכלה והתעייה בסמוך למועד החלוקה".

תומר רוזנר: כיוון שמדובר בראש ובראשונה בישראל ביבוא חומרים, התקנה קובעת שחלוקת המכסה הכוללת של החומרים שניתן לייבא, חלוקת הכמות המקסימלית לסוגי החומרים ולכמויות שלהם, נקבעת על ידי הרשות המוסמכת במשרד הכלכלה ומחולקת פעמיים בשנה.

תומר רוזנר: כאן אנחנו מוסיפים שזה יחול גם על החומרים האלה ושהמכסות האלה יפורסמו באתר האינטרנט של המשרד כדי שהציבור ומי שירצה לייצר את הגזים האלה בעתיד, גם ידע את הכמויות.

לירון אדלר: תיקון התוספת הראשונה

בסופה יבוא: קבוצה 9.

בסופה יבוא: יש כאן את רשימת החומרים החדשים.

תומר רוזנר: כפי שאתם רואים, בטור ג' של התוספת הזאת מסומנת ההשפעה הסביבתית שלהם לעומת CO2.

תומר רוזנר: מולקולה, כפי שאמר דוקטור פרואקטור, החומר הראשון לתוך הדוגמה, ההשפעה שלו על פליטות גזי חממה היא פי 1,100 מההשפעה של CO2.

לירון אדלר: יש כאן גם הגדרה לזה.

לירון אדלר: "פוטנציאל התחממות גלובלית ל-100 שנה" – מספר המבטא את מידת ההשפעה האפשרית של חומר מפוקח על ההתחממות הגלובלית, באופן יחסי להשפעה של פחמן דו-חמצני, המוגדרת כ01 (GWP)".

לירון אדלר: בתוספת השלישית לתקנות העיקריות –

א', יבוא: חלק א'1.

א', יבוא: זה לוח הזמנים.

תומר רוזנר: לוח הזמנים להפחתה.

תומר רוזנר: כאן אנחנו נתקן בשורה הראשונה, במקום 2019 יבוא המועד שאתם תקבעו לתחילת התקנות.

לירון אדלר: יש כאן את ההגדרות מהי הכמות המרבית לצריכה ומה זה טון שווה ערך פחמן דו חמצני.

לירון אדלר: "כמות מרבית לצריכה" – מחושבת על ידי הכפלת כמות הבסיס של HFCs באחוזי ההפחתה המפורטים בטור ב' בחלק זה, בהתייחס לתקופות הזמן שבטור א' והפחתתה מכמות הבסיס.

לירון אדלר: "טון שווה ערך פחמן דו חמצני" – יחידת מידה המתקבלת כתוצאת המכפלה של כמות החומר ביחידות משקל של טון בפוטנציאל ההתחממות הגלובלית ל-100 שנה שלל אותו החומר".

לירון אדלר: 6.

לירון אדלר: תחילה תחילתן של תקנות אלה ביום י"ז בטבת התשפ"א (1 בינואר 2021).

לירון אדלר: לוחות הזמנים שנקבעו כאן, הם נקבעו בהתאם לאמנה.

לירון אדלר: מ-2024 המדרגות קבועות כמו באמנה.

לירון אדלר: המשחק הוא עד 2024.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעז ברזילי ביקש להגיב ואחר כך זאב ברל.

בעז ברזילי: אני רוצה לחדד את הבקשה שלנו להחריג את המזגנים הביתיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על זה כבר דיברת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא נחריג אותם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מצטערת.

בעז ברזילי: ביחס להקראה.

בעז ברזילי: מתוך הטבלה הגדולה, בסעיף 5(א), תיקון לתוספת הראשונה, יש שני גזים שהם למעשה מהווים הגז של המזגן הביתי.

בעז ברזילי: אולי אפשר להוסיף סייג רק לגבי שני הגזים הספציפיים הללו שהם לא רק תלויים בזמן אלא תלויים גם בתנאי מקדים שהוא הסדרת המקצוע.

בעז ברזילי: אני חושש מהמצב הזה שיעבור זמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא יכולה להגיד לך שאני לא חוששת אבל מצד שני אני עוד יותר חוששת מגרירת הרגליים שתמשיך ואם אנחנו לא באמת נשים לזה סוף, אני מצטערת אבל זה רק מה שבעצם יביא להסדרת המקצוע הזה אחת ולתמיד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו חייבים לשים לזה דד ליין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין דד ליין.

בעז ברזילי: זה פשוט עניין של מידתיות, כי רק בעניין של המזגנים, להתלות את זה לא רק בזמן אלא גם בתנאים.

בעז ברזילי: לגבי כל יתר המזגנים שהם הרוב, כן לקבוע דד ליין ואחוזי הפחתה וכל מה שקובעים.

בעז ברזילי: פשוט עניין של מידתיות.

בעז ברזילי: הנושא הזה כל כך דרמטי לביטחון הציבור וגם אנחנו כעוסקים, אין לנו שום דבר לעשות עם זה.

בעז ברזילי: זה הכול עבודת הממשלה.

בעז ברזילי: אנחנו עכשיו נתחיל להיות בסד זמנים שהוא לא תלוי בנו.

בעז ברזילי: כמו שמ-2017 אנחנו מכנסים ישיבות גדולות עם כל המשרדים אבל זה לא בידיים שלנו לקדם את זה.

בעז ברזילי: אנחנו נמשיך לעשות את זה אבל אני חושב שזה לא מידתי לשים אותנו בעמדה הזאת שיש לנו איזשהו תאריך שהוא לא תלוי בנו.

בעז ברזילי: אני יכול להגיד לך שאנחנו נתמוך בהסדרת המקצוע גם אם יהיו שם דברים שאנחנו לא נאהב.

בעז ברזילי: מבחינה מהותית אנחנו לא נעצור את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

תומר רוזנר: אני אתייחס לעניין המידתיות כי זו טענה משפטית כביכול.

תומר רוזנר: זה לא שזה לא תלוי בעוסקים.

תומר רוזנר: העוסקים בהחלט יכולים לפעול להכשרת העובדים שלהם או אם הם עוסקים בעצמם, להכרתם העצמית.

בעז ברזילי: אבל התקן.

בעז ברזילי: אי אפשר לייבא F-32 ומזגן ביתי.

תומר רוזנר: זה נכון.

בעז ברזילי: כבר מכשילים את העובדים.

בעז ברזילי: הבעיה היא שאי אפשר לייבא.

תומר רוזנר: אם אי אפשר לייבא, אתה יכול להמשיך לעשות את העבודה שלך באמצעות הגזים שאפשר לייבא אותם וכאשר יתאפשר לייבא את הגזים החדשים, תשתמש בהם.

תומר רוזנר: כרגע אתה לא יכול לייבא את הגזים האלה.

תומר רוזנר: כרגע, עד 2024 לפחות אין מגבלה אפקטיבית על השימוש שלך בגזים הקיימים.

בעז ברזילי: יש צמצום.

בעז ברזילי: זה יגרום מחסור.

בעז ברזילי: מה זאת אומרת אין הגבלה?

בעז ברזילי: 10 אחוזים לפי צריכת הבסיס של 2013-2011, זה צמצום מאוד גדול כבר בינואר 2022.

תומר רוזנר: רק שליש.

תומר רוזנר: אין בעיה.

בעז ברזילי: יש בעיה כי השליש הזה הוא 100 אחוזים השוק עליו אני מדבר.

תומר רוזנר: יש להניח שבתקופה הזאת, כפי שאמר נציג מכון התקנים - - -

בעז ברזילי: אם יש להניח, תכתוב את זה בתקנות.

בעז ברזילי: גם אני חשב שיש להניח אבל אני לא רוצה להיות בעמדה שאני מחויב למשהו שאין לי שליטה עליו.

בעז ברזילי: אף אחד לא יודע מה יהיה המצב הפוליטי.

בעז ברזילי: בוא נשים את זה בהינתן.

בעז ברזילי: מצדי מחר בבוקר בואו נתחיל, רק שהתנאים המקדימים האלה יהיו.

תומר רוזנר: שליש מהשוק.

תומר רוזנר: את ההכנסה של ה-10 אחוזים אפשר לעשות ב-60 אחוזים האחרים.

בעז ברזילי: בדיוק, או אחוז גבוה יותר מ-60 האחוזים האחרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בפועל זה מה שיקרה.

תומר רוזנר: דבר נוסף שאני יכול לומר הוא שאם ייווצר מצב באמת חסר פרופורציה בו ייווצר מחסור אקוטי ביבוא, מה שאי אפשר לחשוב שזה יקרה, אבל אם דבר כזה יקרה, השר/ה להגנת הסביבה תמיד מוסמך לבוא לוועדה ולבקש את תיקון התקנות.

בעז ברזילי: אתם שולחים אותנו העוסקים ולקחת חברות לובי כדי להגיע לשר ברגע האחרון כשהכול בלחץ.

בעז ברזילי: למה להתנהל כך?

בעז ברזילי: אנחנו יושבים כאן בוועדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כי הדבר הזה נמשך כבר שנים וצריך לשים לזה סוף אחת ולתמיד.

בעז ברזילי: נכון, אבל רק לנושא של המזגנים, רק אותו להחריג.

בעז ברזילי: לא לבטל את סך כל הצריכה.

בעז ברזילי: אם זה 10 אחוזים בכל ואנחנו בשליש רוצים להחריג, אז תחריגו ב-20 אחוזים לשאר הדברים, למערכות שכן יש בהם טכנאים מוסמכים ושאין הגבלה של התקן.

בעז ברזילי: הרי התקן מגביל יבוא של 32 רק לצריכה ביתית, עד 18 קילוואט.

בעז ברזילי: אפשר לקחת את זה במקומות אחרים שכן מותר לייבא ושם להגביר את אחוזי הצמצום, אם משרד הכלכלה או משרד העבודה רואה את זה לנכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שתי דקות הפסקה.

גיל פרואקטור: אנחנו לא חושבים שצריך לבצע את ההחרגה הזאת.

גיל פרואקטור: יש היום מלאים.

גיל פרואקטור: אני רוצה להזכיר או לומר שגם יבוא בכמות גדולה מתוך ציפייה לאישור התקנות האלה בשנתיים האחרונות, ובוודאי ש-10 אחוזים הפחתה זו הפחתה מאוד מצומצמת.

גיל פרואקטור: לכן העולם, לכן האו"מ שקבע את המדרגות האלה, הם קבעו מלכתחילה 10 אחוזים.

גיל פרואקטור: לכן אני חושב שזה ישדר את המסר הלא נכון אם נתחיל לבצע כאן החרגה של המגזר הביתי, של המזגנים.

גיל פרואקטור: אני חושב שזה לא נכון.

גיל פרואקטור: אנחנו חייבים להשאיר את התקנות כמו שהן.

גיל פרואקטור: אמרנו שאנחנו מוכנים ותומכים בזה שזה ייכנס לתוקף עוד שנה, ב-1 בינואר 2022, וזה יותר ממספיק זמן לאשר את התקנות של משרד העבודה.

גיל פרואקטור: אני לא רואה שום הצדה ושום הגיון, אני חושב שבסוף זה יפגע ביבואנים עצמם בניגוד למה שנאמר כאן כי פשוט הם לא יוכלו לייבא או שהם יצטרכו לשלם הרבה יותר כסף כדי לייבא מאותם קוויי ייצור שעדיין נותרו עם הגזים הישנים.

גיל פרואקטור: זה פשוט לא נכון, זה בניגוד לכל הגיון ולמה שקורה בעולם.

גיל פרואקטור: אני מבין את הדאגה מגרירת הרגליים בממשלה אבל אני אומר שאישור התקנות היום יאיץ את האישור של התקנות של משרד העבודה.

גיל פרואקטור: לכן אני מבין את הדאגה של בעז.

גיל פרואקטור: אני חושב שהפתרון הוא בדיוק לקבוע את ה-דד ליין היום כפי שאמרה היושבת ראש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משרד העבודה, דיקלה חורש.

דיקלה חורש: אני אשמח להתייחס.

דיקלה חורש: לא מדובר בתקנות אלא מדובר בחקיקה ראשית.

דיקלה חורש: אנחנו לא יכולים להתחייב על מועד של מעבר של חוק בכנסת.

דיקלה חורש: אנחנו יכולים לומר שאנחנו נפעל לקידום העניין יחד עם משרד המשפטים.

דיקלה חורש: מעבר לזה, אנחנו לא יכולים להתחייב שחקיקה שצריכה לעבור בכנסת וצריכה לעבור ועדת שרים, תיכנס לתוקפה תוך שנה.

דיקלה חורש: אני רוצה להבהיר את הדברים.

דיקלה חורש: אנחנו כמובן שומעים את הכול ואנחנו פועלים במרץ, בניגוד למה שנאמר כאן.

דיקלה חורש: אנחנו כן רואים את החשיבות, כן פעלנו ואנחנו נפעל כדי להביא את הדברים לאישור ועדת שרים אבל זה מותנה בעבודה מול משרד המשפטים ומה שיעלה שם.

תומר רוזנר: שאלה אליך וגם לנציגת משרד המשפטים.

תומר רוזנר: לאיזה לוח זמנים אתן יכולות להתחייב להבאת הצעת חוק מגובשת לוועדת השרים לענייני חקיקה?

דיקלה חורש: משרד המשפטים על הקו.

דיקלה חורש: אני מבינה, לפחות ממה שנאמר לנו, שנעבוד בשבועות הקרובים כדי לגבש את התזכיר לכדי טיוטה או לראות מה ההערות של משרד המשפטים ולהמשיך משם.

דיקלה חורש: זה מה שיש לי לומר כמשרד העבודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תני לנו הערכה של לוח זמנים לדבר הספציפי הזה, לחוק ההסדרה הזה.

דיקלה חורש: לאחר שנקבל את התייחסות משרד המשפטים, אנחנו מתכוונים לפעול בדחיפות הראויה ולהביא את זה לאישור ועדת שרים, ככל שאין כאן הערות מהותיות ששוללות משהו שקשור להסדרת העיסוק.

דיקלה חורש: אנחנו חושבים שצריך להסדיר, הכנו תזכיר חוק, העברנו את זה להערות כל משרדי הממשלה, כל הציבור הרלוונטי, כל מי שנמצא כאן בדיון, רובם, העבירו הערות, שמענו אותם, הטמענו נוסחים.

דיקלה חורש: אני רוצה להבהיר שכל מה שמצוי בשליטתנו, אנחנו מנסים לעשות.

דיקלה חורש: אנחנו בליבון מול משרד המשפטים ואנחנו, ככל שזה תלוי בנו, נביא את זה בדחיפות הראויה לוועדת שרים אבל אנחנו בשיתוף פעולה עם משרד המשפטים ונפעל מולו.

דיקלה חורש: אני רוצה להבהיר.

דיקלה חורש: האמירה שתוך שנה תעבור חקיקה של דברים שלא תלויים במשרד, כמובן זה זמן היערכות טוב אבל אלה דברים שתלויים במשתנים אחרים כמו כמובן בכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברגע שיש דד ליין, הדברים האלה מקבלים קדימות ולא יושבים על איזה שולחן ומחכים למשיח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז זה קורה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין ברירה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כך הדברים קורים.

דיקלה חורש: נכון, אני מבינה את הדברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מקבלת כאן הרבה פניות מיצרנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אתן לאחד לדבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דני וקנין, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת, אני לא יכולה לתת לכולם כי אנחנו בסד זמנים.

דני וקנין: תודה על זכות הדיבור.

דני וקנין: בסך הכול כיצרן מוביל בישראל – אנחנו גם יבואנים גדולים אבל יש בסך הכול מעט מאוד חברות יצרניות בישראל – אני רוצה להסב את תשומת לבכם לעניין שהגבלת השימוש בקרר של 410, בלי היכולת להביא R-32, או לייצר או למכור בגלל שאין תקן, ייצור מצב שאני במפעל שלי לא אוכל להעסיק את העובדים כי אין לי גז, אם אין לי גז אני לא יכול לייצר, וגם אם אני יכול להתחיל לייצר ב-R-32, אני לא יכול למכור ואין לי מה לעשות עם מה אני אייצר.

דני וקנין: הכול קשור בכל.

דני וקנין: לכן חשוב שתביני כבוד היושבת ראש שאם אנחנו לא משחררים את התקן ולא דואגים להסדרה ודואגים להפעיל לחץ לעבוד כי אנחנו כבר יותר משנתיים עולים לירושלים, חוזרים מירושלים ושום דבר לא קורה, אנחנו נגיע למצב שבסוף ההחלטה הכי קלה היא להגביל את כמות הקרר כי זה הכי פשוט וזה לכאורה מעמיד אתכם בסימן שאתם עומדים בתקנות אבל פוגעים מאוד בתעשייה בישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התקן כבר מוכן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שמענו שהתקן תכף מוכן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה זוכר שאנחנו מדברים רק על 10 אחוזים בשלב הראשון.

דני וקנין: כן.

דני וקנין: אבל אני חייב לומר לך משהו שנאמר ולא שמתם לב עד היום.

דני וקנין: יש חברות שמאז 2013-2011 מייצרות 300 אחוזים מהמספרים שהם היו ב-2011.

דני וקנין: שוק המזגנים עלה מאזור ה-300, 500 אלף מזגנים בשנים האלה לכמעט מיליון השנה.

דני וקנין: זה א ומר שאם אני היום מקבל הצעה על בסיס 2013-2011 והפחתתם רק 10 אחוזים, הפחתתם לי דה פקטו משהו כמו 50-40 אחוזים.

דני וקנין: תעשו את המתמטיקה.

דני וקנין: אני לא אוכל לעמוד בזה.

דני וקנין: אי אפשר לעמוד בזה.

דני וקנין: המפעל שלי מייצר מאות אחוזים ביחס לאותן שנים.

דני וקנין: אפשר לבדוק את מה שאני אומר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל זאת ההתחייבות הבין-לאומית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ישראל צריכה לעמוד בה.

דני וקנין: אני מבין.

דני וקנין: לכן אני אומר שהעומס עלינו או הלחץ בהפחתה הוא ענק כשאין לי רגולציה שמאפשרת לי להתחיל לייצר ולמכור עם הגז החדש.

דני וקנין: אני לא אומר לא.

דני וקנין: אני רק אומר שתוודאו שיש תקן ואני יכול לייצר ולמכור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו הבנו ממכון התקנים שהתקן תכף מוכן.

תומר רוזנר: הוא אמר חצי שנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חצי שנה עד שהתקן יהיה מוכן?

תומר רוזנר: כן.

תומר רוזנר: הוא אמר חצי שנה להשלים את כל התהליך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לגבי ההסדרה, אנחנו לא יודעים.

תומר רוזנר: אנחנו לא יודעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שמעתי את כולכם ברוב קשב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מדובר בסוגיה כאשר הדברים תלויים אחד בשני ושינוי ההסדרה וכל הנושא של ההסדרה של הנושא הזה גם על לימוד השוק הזה וגם רישוי האנשים האלה, של מי שעוסק במיזוג, הוא חשוב וחייבים לקדם אותו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יחד עם זאת אני איתנה בדעתי שרק אם היום אנחנו נתקין את התקנות האלה הרכבת תצא מהתחנה והדברים יתחילו לפעול עם איזשהו דד ליין ויתקדמו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שמעתי את הדברים שנאמרו כאן ואני מבינה את הבעיה מבחינת הזמנים ולכן הנטייה הראשונית שלי שהייתה להחיל את זה בתוך שנה, אני אאריך את זה לשנה וחצי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, אנחנו משנים את זה ל-1 ביולי 2022.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גיל פרואקטור, אתה רוצה להגיד על זה משהו?

גיל פרואקטור: אם זה מה שיביא לאישור התקנות היום וזה המחיר שאנחנו צריכים לשלם, זה בסדר ובלבד שנאשר את התקנות וכולם יתיישרו לפיהן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

תומר רוזנר: אנחנו נוסיף בסעיף התחילה שתחילתן של התקנות האלה, את התאריך העברי שהוא ב-1 ביולי 2022 ובטבלה שבחלק א'1 בשורה הראשונה, במקום שנת 2021, יהיה כתוב יולי 2022.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מעמידה להצבעה את תקנות החומרים המסוכנים (יישום פרוטוקול מונטריאול בעניין חומרים הפוגעים בשכבת האוזון) (תיקון), התשפ"א-2020 כפי שקראנו כרגע בוועדה עם התיקונים שהוכנסו ממש בדקות האחרונות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי בעד?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי נגד?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי נמנע?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אושר

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שתיים בעד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין מתנגדים ואין נמנעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התקנת אושרו והועברו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לכם.