ועדת משנה לקידום ופיתוח התחבורה הציבורית בחברה הערבית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 1, 2020-11-15 10:06

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם, היום יום ראשון, ה-15 בנובמבר, ישיבה ראשונה של ועדת המשנה של ועדת הכלכלה בנושא התחבורה בחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: הישיבה הראשונה שלנו תדון בנושא מאוד חשוב וכאוב, דווקא בהנגשת תחבורה ציבורית לאוכלוסיית המוגבלים ובעלי הצרכים המיוחדים בתוך החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: לפני שנתחיל, אני רוצה רק לתת קצת אינפורמציה על המצב הקיים במדינה.

אימאן ח'טיב יאסין: מהמידע שקיבלנו ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, עולה שכל אחד מתוך חמישה אזרחים במדינה הוא בן אדם עם צורך מיוחד.

אימאן ח'טיב יאסין: בתוך החברה הערבית כל אחד מתוך ארבעה.

אימאן ח'טיב יאסין: זה כמובן מתווסף לעוד הרבה מצבים וסיטואציות שהחברה הערבית נמצאת בתוכם.

אימאן ח'טיב יאסין: מכאן אפשר להצביע גם על האתגרים ועל האפליה המרובה בגלל ההשתייכות לקבוצות מסוימות בתוך החברה הישראלית, שאנחנו מדברים על המספר אחד מארבע בתוך החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: עוד אנחנו נשמע במהלך הישיבה על המצב הכללי של התחבורה הציבורית בתוך החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: רק 30% מהחברה הערבית מצליחים להשתמש בתחבורה ציבורית, לא כי לא בא להם, אלא כי אין אפשרות להשתמש בתחבורה ציבורית, כי היא לא קיימת בתוך החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: חשוב לציין עוד נתון מאוד קשה, שבתוך 85 ישובים במדינה אין הנגשה לתחבורה ציבורית.

אימאן ח'טיב יאסין: כשמדברים על 85 ישובים, אנחנו מדברים על ישובים שהם מעל 1,000 תושבים.

אימאן ח'טיב יאסין: חשוב גם לציין שיותר מחצי מה-85 ישובים הם ישובים שמעל 10,000 תושבים, אז רק תכפילו ותדמיינו את המספרים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא רוצה להאריך.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו ניתן לממ"מ לתת לנו סקירה ואחר כך נתחיל לשמוע את שאר החברים והחברות.

אימאן ח'טיב יאסין: בבקשה.

רינת בניטה: אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

רינת בניטה: לבקשת חברת הכנסת ויושבת-ראש ועדת המשנה, אימאן ח'טיב יאסין, הכנו גם מסמך שעסק בנגישות של שירותי התחבורה הציבורית, אבל קודם לכן התבקשנו לתת איזשהו מבט-על על המצב של שירותי התחבורה הציבורית ביישובים הערביים.

רינת בניטה: אז באמת התחבורה הציבורית, וזה משהו שרלוונטי לכלל החברה, היא מאפשרת את הגישה אל מרכזי תעסוקה, אל מוסדות ההשכלה, אל מרכזי בילוי ופנאי.

רינת בניטה: יש לה תועלות משקיות במגוון של תחומים, גם בתחום התחבורה, גם בתחום התעסוקה, גם בתחומי הפנאי.

רינת בניטה: בעצם שירותי תחבורה ציבורית ברמה נאותה הם באמת מרכיב הכרחי ומשמעותי כדי למצות את הפוטנציאל הכלכלי של האוכלוסייה ולאפשר שוויון הזדמנויות לכלל האוכלוסייה יחד עם, כאמור, תועלות נוספות כמו צמצום הפגיעה בסביבה, שהיא תוצאה של שימוש מופרז ברכב פרטי.

רינת בניטה: החשיבות כאן בתחבורה ציבורית היא בעיקר עבור אוכלוסיות שרמת המינוע שלהן היא נמוכה.

רינת בניטה: בואו נראה מה המצב מבחינת תחבורה ציבורית ביישובי החברה הערבית.

רינת בניטה: בעצם דוח מבקר המדינה הקדיש בשנה שעברה, ב-2019, דוח רחב היקף לגבי המשבר בתחבורה הציבורית, והתייחס שם לגבי הפערים בין האוכלוסייה היהודית לאוכלוסייה הלא-יהודית גם מבחינת התשתיות של הכבישים, גם התשתיות והשירות של התחבורה הציבורית, ודיבר על כך שהמקור של הפערים הוא בהזנחה ארוכת שנים ובטיפול לא ראוי של ממשלות ישראל לאורך השנים בתחבורה הציבורית בחברה הערבית, ובאמת בעשור האחרון החל משנת 2010, ממשלות ישראל קיבלו כמה החלטות להתמודדות עם הפערים האלה, לרבות השקעה תקציבית בתשתיות של הכבישים ובשירותים של התחבורה הציבורית.

רינת בניטה: ההחלטה המוכרת ביותר היא לגבי פעילות הממשלה לפיתוח כלכלי במגזרי המיעוטים לשנים 2016 עד 2020, זו תוכנית החומש שמוכרת בתור החלטה של 922.

רינת בניטה: במסגרת הזאת משרד התחבורה מיישם תוכנית חומש לסגירה של פערי השירות, כשהוא מקצה מדי שנה לפחות 100 מיליון שקלים בתוספות שירות שמיועדות לקווים שמשרתים את האוכלוסייה הערבית בכל הארץ, כשהמטרה היא השוואה מלאה, כך מופיע בהחלטת הממשלה, של רמת שירותי התחבורה הציבורית בין היישובים היהודיים ליישובים הערביים, בהינתן המאפיינים השונים של כל אחד מהיישובים האלה, אבל השוואה מלאה בתדירות של השירות ובמספר היעדים המשורתים.

רינת בניטה: אנחנו יכולים לראות באמת שמספר היישובים המשורתים עלה החל משנת 2005, מ-81 יישובי החברה הערבית שקיבלו שירות עד ל-125 ישובים שמשורתים נכון לעכשיו ב-2020, מתוך 133 יישובים, והיישובים שלא מקבלים שירות, החסם הוא תשתיות שלא קיימות ולא מאפשרות שירות בתחבורה הציבורית.

רינת בניטה: אנחנו רואים את העלייה גם במספר הקווים, מ-258 קווים משורתים ב-2016 ל-354 קווים, הגברה של תדירות של 220 קווים והארכת מסלולים של 75 קווים גם בתוך היישובים וגם בין היישובים ליעדים אחרים.

רינת בניטה: אנחנו יכולים לראות שעם כל זאת, השירות היחסי, הפער אמנם הצטמצם לאורך השנים, זה נתונים של בנק ישראל מ-2020, אבל עדיין מספר הנסיעות ל-1,000 איש והיחס בין שיעור הנסיעות המשורתות את קבוצת האוכלוסייה, עדיין לא זהה ולא קרוב אפילו לזה של החברה היהודית.

אימאן ח'טיב יאסין: סליחה, רק שאלה, את אמרת 120 מתוך 131 ישובים.

רינת בניטה: 125 ישובים מקבלים שירות מתוך 133 יישובי החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: שכולל בתוך זה גם את היישובים של הפזורה?

רינת בניטה: היישובים הלא-מוכרים, לא, הם לא מקבלים שירותי תחבורה ציבורית בכלל.

אימאן ח'טיב יאסין: והם לא נכללים במספר.

רינת בניטה: הם לא מתוך 133 היישובים האלה.

רינת בניטה: אנחנו מדברים על שמונה יישובים שיש להם חסמי תשתיות.

רינת בניטה: אולי אחר כך ירחיבו על זה משרד התחבורה.

אימאן ח'טיב יאסין: תוכלי להגיד איזה יישובים?

רינת בניטה: אין לי אותם כרגע.

רינת בניטה: אני אתן לך עוד כמה דקות.

רינת בניטה: אני אסיים את ההצגה ואני אתן לך את הרשימה המדויקת של מי הם שמונת היישובים.

רינת בניטה: אנחנו רואים שלמרות כל ההשקעה המאוד מאסיבית הזאת, הפער הצטמצם אבל לא הושווה לחלוטין, והיעד הוא שב-2022 כבר תהיה השוואה של רמת השירות.

רינת בניטה: זה אומר שיש לנו עוד פערים משמעותיים לסגור בשנתיים הקרובות כדי להגיע למימוש של מטרת העל של החלטה 922 בהקשר של שירותי התחבורה הציבורית.

רינת בניטה: עוד מתוך דוח בנק ישראל - בעצם הסיכום שלהם של הנתונים מצביע על כך שבעשור האחרון הצטמצם הפער כמו שנאמר, באיכות של שירותי תחבורה ציבורית בין היישובים הערביים לעומת היישובים היהודיים, אבל זו לא הייתה מגמה אחידה.

רינת בניטה: זה קרה בעיקר ביישובים הקטנים שקודם לכן יכול להיות שכלל לא היו משורתים או שתדירות השירות ואיכותה היו נמוכים, וזה גם בהשוואה ליישובים יהודיים בעלי מאפיינים דומים, זאת אומרת ישובים קטנים שגם שם שירות התחבורה הציבורית הוא לא תדיר בהשוואה ליישובים הגדולים, ודווקא ביישובים הערביים הגדולים, מצבם היחסי אפילו הורע לעומת מה שהיה בעשור שקודם לכן, זאת אומרת, הפערים לא נסגרים.

רינת בניטה: אנחנו פנינו אל משרד התחבורה וביקשנו לדעת מה החסמים והאתגרים בפיתוח של התחבורה הציבורית ביישובי החברה הערבית, והתשובות שקיבלנו הן בעצם מתרכזות לארבע נקודות מרכזיות: אחת, זה המגבלות של התשתית ורשת הדרכים הסבוכה שבחלק מהיישובים הערביים לא מאפשרת גישה לאוטובוסים.

רינת בניטה: אין אפשרות טכנית לאוטובוס להיכנס.

רינת בניטה: תחזוקה לקויה של תשתיות התחבורה בכלל ותשתיות התחבורה הציבורית בפרט, זו נקודה שהיא משמעותית כי זה משהו שהוא באחריות של הרשות המקומית.

רינת בניטה: הרשות המקומית היא זו שאחראית להסדרה של תחנות האוטובוס וסלילה של תשתיות בתוך תחום השיפוט שלה.

רינת בניטה: דובר על מקרה השחתה ואלימות בתחנות ההמתנה ובאוטובוסים עצמם.

רינת בניטה: זה בעצם פגיעה באוכלוסייה באופן ישיר, עד כדי כך שלעיתים משרד התחבורה אפילו מפסיק זמנית את השירות לגמרי כתוצאה מהדבר הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: כשאת אומרת שהאחריות היא על הרשות המקומית, את מתכוונת שהתקציבים גם הם מהרשות, נכון?

רינת בניטה: כן.

אימאן ח'טיב יאסין: אז אפשר להבין למה - - -

רינת בניטה: למה זה לא נעשה.

רינת בניטה: אני תיכף אדבר על זה בהקשר של הנגשה, כי זה גם סוגיה.

רינת בניטה: בעצם גם אם האוטובוס עצמו הוא נגיש אבל אין דרך, אין מדרכה לאדם עם כיסא גלגלים להגיע אל תחנת האוטובוס או אין תחנה מסודרת שאדם יכול להמתין בה, זה גם איזשהו חסם.

רינת בניטה: זה לא עוזר שהאוטובוס עצמו הוא נגיש, אם הדרך אל התחנה או הדרך אל האוטובוס היא לא נגישה, וזה גם משהו שהוא באחריות של הרשות המקומית, והעיר על זה לאחרונה גם מבקר המדינה.

רינת בניטה: נקודה אחרונה שהוזכרה בתשובת משרד התחבורה היא העניין של חוסר במדיניות חניה ובאכיפה בתחנות ההמתנה.

רינת בניטה: גם אם אוטובוס מגיע ובעצם המפרץ שלו חסום, זה גם מהווה איזושהי בעיה לטיוב של התחבורה הציבורית.

רינת בניטה: זה לגבי המצב הכללי.

רינת בניטה: אנחנו רואים שיש שיפור.

רינת בניטה: אנחנו רואים שיש הרבה תקציבים בעצם שעוברים אל הרשויות הערביות לטובת שיפור התחבורה הציבורית, אבל עדיין שקיימים פערים.

אימאן ח'טיב יאסין: כשאת אומרת פערים, את יכולה להגיד על איזה אחוזים של פערים אנחנו מדברים?

אימאן ח'טיב יאסין: כי אפשר להגיד 10% ו-20% ו-70%.

רינת בניטה: נתוני 2019 שפורסמו על ידי בנק ישראל, אנחנו רואים שהיחס בין שיעור הנסיעות המשרתות קבוצת אוכלוסייה, יהודים או ערבים ביחס לחלק היחסי של האוכלוסייה, אנחנו רואים שאצל יהודים זה ירד מ-1.1, זאת אומרת שזה קצת יותר טוב ביחס לחלק מהאוכלוסייה.

רינת בניטה: ירד לקצת פחות, נשאר פחות או יותר באותו סדר גודל, ועוד, שבאוכלוסייה הערבית זה היה בערך חצי, 0.5 ב-2010 וזה עלה לכדי קצת יותר מ-0.7 בשנת 2019, אבל עדיין יש עוד 0.3 כדי להגיע לשירות המיטבי, זאת אומרת, הפער הצטמצם.

רינת בניטה: הוא היה בעבר פער של 0.6 והצטמצם לכדי 0.3.

רינת בניטה: הוא הצטמצם בחצי אבל עדיין הוא לא הגיע למצב המיטבי שזה דומה וקרוב למצב באוכלוסייה.

אימאן ח'טיב יאסין: וחשוב להפריד שאת מדברת על תחבורה ציבורית אבל עדיין מדברת גם על הבין-עירוני, לא בתוך.

רינת בניטה: כן, כן, על כלל התחבורה הציבורית, וגם מספר הנסיעות ל-1,000 איש עלה מעשר נסיעות ל-1,000 איש ביום מייצג ל-20 לערך, אבל במקביל גם באוכלוסייה יהודית זה עלה מ-20 לכמעט 30, זאת אומרת הפער פחות או יותר נשמר.

רינת בניטה: הוא מעט הצטמצם אבל עדיין קיימים פערים משמעותיים.

רינת בניטה: סוגיה נוספת שהתבקשנו להתייחס אליה זה נושא הנגשת שירותי האוטובוסים והתחבורה הציבורית לאנשים עם מוגבלויות, בדגש על המצב בחברה הערבית.

רינת בניטה: באמת כמו שציינת בראשית דברייך, אחד מכל חמישה ישראלים הם אנשים עם איזושהי מוגבלות, ובחברה הערבית זה אפילו אחד מארבעה, זה 26% נכון לנתוני 2019, והחוק מחייב הנגשה של כל מקום ציבורי ושירות ציבורי כמשמעותו בחוק.

רינת בניטה: חוק השוויון מתייחס לזה שבעצם גם לאנשים עם מוגבלות צריכה להיות גישה סבירה מבחינת התדירות והנגישות לשירותים ציבוריים.

רינת בניטה: ישראל גם חתומה על אמנה של האו"ם בדבר זכויות לאנשים עם מוגבלויות, ובעצם סביב זה נגזר גם העניין של נגישות לתחבורה הציבורית, הזכות לנגישות לתחבורה ציבורית.

רינת בניטה: בישראל חלה חובת הנגשה של אוטובוסים עירוניים בלבד.

רינת בניטה: זה נקבע בתקנות הנגישות.

רינת בניטה: בעצם החל מ-2017 יש חובה גם של הנגשה חושית לאנשים עם לקות של ראיה או שמיעה, גם באוטובוסים הבין-עירוניים.

רינת בניטה: כמו שאמרתי קודם לכם, הנגישות היא לא רק האם האוטובוס עצמו נגיש, אלא באיזו מידה גם הדרך אל האוטובוס היא נגישה, עד כמה השילוט הוא שילוט שנגיש.

רינת בניטה: כאן נחלקת האחריות בעצם בין כמה גופים: גם משרד התחבורה והרשות הארצית לתחבורה ציבורית, גם הרשויות המקומיות בהיותן בעצם מהסדרות את כל נושא התחבורה בתוך תחומי השיפוט שלהן: תחנות, מדרכות, כבישים סלולים, וגם החברות המפעילות עצמן ברכישה של האוטובוסים, בשילוט וכיוצא באלה.

רינת בניטה: זאת אומרת, יש פה כמה גופים, וגם נציבות שוויון אנשים עם מוגבלויות שיש לה סמכויות של אכיפה, לרבות אכיפה פלילית במקרים שבהם בעצם לא פועלים בהתאם לתקנות ולחקיקה.

רינת בניטה: בעצם המסמך מפרט את כל הנושא של מי נדרש בעצם להנגשה של התשתית העירונית, הנגשה של תחנות ההמתנה והסככות לאנשים עם מוגבלויות.

רינת בניטה: בהקשר של החברה הערבית, בעצם זה יותר בולט.

רינת בניטה: מבקר המדינה העיר שהצורך בהתאמות עבור אנשים עם מוגבלות שמתניידים עם כיסאות גלגלים, בולט יותר במקומות שבהם אין תשתית מתאימה.

רינת בניטה: המבקר מציין שהיעדר נגישות כזאת בגלל תשתיות מיושנות, תחזוקה לקויה או היעדר שירות בתוך היישוב עצמו, יותר נפוצה בקרב יישובי החברה הערבית.

רינת בניטה: בעיית התשתיות שבאחריות הרשויות המקומיות היא בעיה חמורה יותר בקרב יישובי החברה הערבית בהשוואה לכלל האוכלוסייה.

רינת בניטה: בעצם המבקר מציין שבחלק מהרחובות בערים בכלל אין מדרכה סלולה, קל וחומר, לא דרך שהיא נגישה לאנשים שמתניידים בכיסאות גלגלים.

רינת בניטה: אנחנו ביקשנו ממשרד התחבורה להבין כיצד הוא פועל על מנת להנגיש גם את התחבורה הציבורית, וכיצד הוא מנגיש בשפה הערבית.

רינת בניטה: נמסר לנו שבעצם התהליך עדיין בעיצומו, וזה למרות שבעצם ההתחייבות הייתה לסיים את התהליך הזה עוד בשנת 2016.

רינת בניטה: באוגוסט 2020 פנה משרד התחבורה בקול קורא לציבור כדי להגיש רעיונות איך אפשר להנגיש את השירות הבין-עירוני גם בהיבט הפיזי ולא רק בהיבט של ההנגשה החושית שצוינה קודם לכן.

רינת בניטה: בעצם מהתשובות שנמסרו על ידי מגוון של ארגונים, נמסר לנו ממשרד התחבורה שיש כוונה להפעיל פיילוט של עשרה אוטובוסים בסך הכול כדי להפיק תובנות מהדבר הזה.

רינת בניטה: אני אציין בהקשר הזה שקרן משפחת רודרמן הפיצה באחרונה איזשהו דוח מאוד משמעותי שמבוסס על נתוני הנגישות, על מדד נגישות מקובל.

רינת בניטה: בעצם נמצא שביותר מ-85 ישובים שבהם למעלה מ-1,000 תושבים, כמו שצוין קודם לכן, אין בכלל אפשרות לנסיעה נגישה פיזית בתחבורה ציבורית ליישובים אחרים.

רינת בניטה: לא קיים.

רינת בניטה: 100% מהנסיעות הן נסיעות לא נגישות.

רינת בניטה: מחצית מהיישובים האלה הם יישובים גדולים והרוב המוחלט של היישובים הם יישובים מהחברה הערבית, בעיקר יישובים בנגב, ביישובי המשולש ויישובים בצפון הארץ, בעיקר בפריפריה החברתית ובעיקר ביישובי החברה הערבית.

רינת בניטה: רוב היישובים שבהם אין נגישות בין-עירונית הם יישובי החברה הערבית, זאת אומרת שהמצב שם מבחינת הנגישות הוא אפילו פחות טוב בהשוואה למה שקורה מבחינת המצב הכללי של נגישות לאנשים עם מוגבלויות.

רינת בניטה: מבחינת הפעילות של הנציבות שכמו שציינתי קודם לכן, היא הגוף שאחראי על כל הנושא של האכיפה, הם מסרו לנו שבעצם לאורך כל השנים מתבצעת אכיפה של התקנות ונערכו אלפי פיקוחים, כולל ביישובי החברה הערבית, אבל לא נמסרו לנו מה הנתונים הספציפיים לגבי מה היה שיעור הפיקוחים ביישובי החברה הערבית, וכמה מהם עסקו בהנגשה של האוטובוסים עצמם לעומת כמה מהם בהנגשה של התחנות והדרך אל תחנות ההמתנה והתשתיות.

רינת בניטה: בעניין של הנגישות החושית צוין שנערכה פעילות יזומה והתהליך עדיין נמצא בעיבוד ולכן לא נמסרו לנו נתונים.

רינת בניטה: זה הכול.

רינת בניטה: תודה.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה על התמונה הרחבה, המקיפה.

אימאן ח'טיב יאסין: חסרים פרטים נקודתיים למרות שלא צריך.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו כולנו יודעים שהפער עצום והצורך אדיר.

אימאן ח'טיב יאסין: אני גם הסתכלתי על כל החומר שהגיע אלי.

אימאן ח'טיב יאסין: באמת רוצה לדעת מה התוכנית של משרד התחבורה ומה הצפי של משרד התחבורה כדי לצמצם פערים משמעותיים.

אימאן ח'טיב יאסין: מי נמצא איתנו ממשרד התחבורה?

נועה אבירם: אני נמצאת כאן.

נועה אבירם: שלום ותודה על ההזמנה.

נועה אבירם: אני מנהלת אגף בכיר לתחבורה ציבורית ברשות הארצית לתחבורה ציבורית.

נועה אבירם: קודם כל אני מאוד מברכת על ההתכנסות של הוועדה ועל הקיום של הוועדה, שזה בעצם מהדברים שבוודאי חשובים למשרד, זה גם הקידום של התחבורה הציבורית וקידום של תחבורה ציבורית ביישובי החברה הערבית, ובוודאי הדיון הזה שעוסק באופן יותר ספציפי וממוקד בנושא של הנגשה לאנשים עם מוגבלויות.

נועה אבירם: כמו שנאמר בסקירה של מרכז המחקר והמידע, אנחנו פועלים מתוקפן של כמה החלטות ממשלה ועוד לפני כן, באמת במטרה לצמצם את הפערים בהנגשת תחבורה ציבורית ליישובי החברה הערבית.

נועה אבירם: בשנים האחרונות מדובר על השקעות של 100 מיליון שקלים בשנה לשירות, ועוד משהו כמו 250–280 מיליון מדי שנה בנוגע לתשתיות.

נועה אבירם: בוודאי כמו שהוצג, זה עדיין לא מציב אותנו במקום המיטבי.

נועה אבירם: הנושא של תשתיות הוא מאוד מאוד בעייתי, מאוד מאוד מורכב והוא החסם העיקרי בשירות בכלל ובשירות עירוני ושירות נגיש בפרט.

נועה אבירם: בוודאי זה באיזשהו אופן פרדוקסלי, אבל זה קשה יותר ומורכב יותר ביישובים הגדולים יותר והוותיקים יותר ששם צפוף יותר בהיעדרן של מדרכות והיעדר של תכנון במקום, אז שם האתגרים בוודאי גדולים יותר ומחובתנו להתמודד איתם.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו מדברים על סלילת כביש אחד ביישוב כזה, למשל אני יודעת על כביש אפילו בין-עירוני קצר שהוא נחשב גם תוך עירוני, שעולה 100 מיליון שקל.

אימאן ח'טיב יאסין: 200 מיליון שקל, ייקח לנו 200 שנים כדי לסגור - - -

נועה אבירם: לא ייקח לנו 200 שנים כי כבר באמת אנחנו בצמצום משמעותי של הפערים.

נועה אבירם: במדדים אחרים אנחנו רואים שאנחנו במקום בסך הכול טוב מול כלל האוכלוסייה, זאת אומרת הנגשת השירות ל-90% מהיישובים, הנגשת השירות ל-90% מהאוכלוסייה, שבאמת השאלה היא האם השירות מספיק.

נועה אבירם: האם לצורך העניין הוא מכסה כל שכונה ושכונה, ולא.

נועה אבירם: שם עדיין כמו שאמרתי, יש פערים.

נועה אבירם: אני רוצה רגע לסקור את הדברים שנעשים במשרד.

נועה אבירם: דיברתי על היקפי ההשקעה שנעשית בשנים האחרונות במרביתם של יישובי החברה הערבית.

נועה אבירם: מלבד זה גיבשה הרשות לתחבורה ציבורית תוכנית אב עתידית לתחבורה ציבורית ביישובי החברה הערבית כדי באמת לא לעסוק כל הזמן במה שהיה, אלא להיערך מראש ובכל ההיקפים הנדרשים.

אימאן ח'טיב יאסין: אז יש?

נועה אבירם: יש תכנית, בוודאי.

נועה אבירם: יש תוכנית שמתוכה גם אנחנו גוזרים את ההשקעות הנדרשות.

נועה אבירם: אנחנו מפעילים פרויקט של עובדים בתוך הרשות המקומית, שהם מתאמי תחבורה ציבורית.

נועה אבירם: יש לנו משהו כמו 20 כאלה ביישובי החברה הערבית.

נועה אבירם: זה דרך אגב לא קיים בשאר היישובים.

נועה אבירם: המטרה שלהם היא באמת להנגיש גם את הקשר וגם לסייע בהסרת חסמים גם מול השלטון המרכזי, כי לפעמים יש חסמים שנובעים מהפער הזה בין שלטון מקומי ובין תושבים לבין השלטון המרכזי, ולכן היה לנו חשוב להציב אנשים ברשויות המקומיות שיוכלו לסייע לנו ולסייע לרשות להתגבר על הפערים האלה.

אימאן ח'טיב יאסין: אפשר לשלוח לנו את תוכנית האב?

נועה אבירם: כן, בוודאי.

נועה אבירם: אנחנו מקדמים הכשרה של נהגים בכל הנוגע לנגישות בכלל, בכל הארץ.

נועה אבירם: דובר פה על הנושא של הפיילוט, של הניסוי בהנגשת רכב בין-עירוני, אז זה משהו שאנחנו נצא איתו בשנת 2021.

נועה אבירם: כיום השירות הנגיש הוא ברכבים עירוניים ואנחנו רוצים לבדוק באמת איך עושים את זה גם בשירות הבין-עירוני.

נועה אבירם: כפי שנאמר, כשאנחנו מדברים על הנגשה, אנחנו מדברים על שלושה פרמטרים.

נועה אבירם: יש את הפרמטר של הנגשה חושית.

נועה אבירם: בגדול, אנחנו שם כבר השלמנו את זה בצורה מלאה.

אימאן ח'טיב יאסין: לפני שאת נכנסת לנושא של הנגשה, חשוב לי אם תוכלי להגיד לנו בקווים כלליים לגבי תוכנית האב, על מה היא מדברת, מה התקציב שלה, כמה שנים, באיזה יישובים.

נועה אבירם: תוכנית האב זה עוד לא תוכנית אופרטיבית שאומרת מה סך ההשקעות הקיים.

נועה אבירם: זה לא תוכנית מתוקצבת, זה תוכנית שאומרת איפה אנחנו צריכים להיות, איפה אנחנו רוצים להיות, מה המאפיינים הייחודיים של האוכלוסייה בכלל ושל כל ישוב ויישוב בפרט.

נועה אבירם: נעשו סקרים מאוד מקיפים בעשרות ישובים כדי לקבל את המידע הזה בצורה האמינה והעדכנית ביותר.

נועה אבירם: אנחנו נעביר את התוכנית.

נועה אבירם: בשמחה גם נציג אותה.

נועה אבירם: אני חושבת שבהחלט יש לזה מקום.

נועה אבירם: כמו שאמרתי בנוגע להגנשה חושית, שזה משנת 2017 החובה הזאת, אז אנחנו בסך הכול מילאנו את כל המחויבות הזאת הן בהיבט של שילוט אלקטרוני בתוך האוטובוסים, שהוא קיים ושהוא בשלוש שפות בכל האוטובוסים, לא משנה איפה הם.

נועה אבירם: שילוט סטטי בתחנות מופיע הן בעברית והן בערבית.

נועה אבירם: זה נוגע למסלולי הקווים, לתדירויות הקווים, למפת ההתמצאות וכו'.

נועה אבירם: בכל הנוגע לתחנות, אכן נאמר, ברמת העיקרון זה לא המחויבות של משרד התחבורה ברמה החוקית אבל בוודאי שאנחנו רוצים לאפשר ורוצים להנגיש את שירותי התחבורה הציבורית, ולכן המשרד כן מנסה לראות קודם כל איפה שיש היום השקעה תשתיתית והקמת תחנה, שהיא בוודאי מוקמת כתחנה נגישה.

נועה אבירם: מעבר לזה המשרד הקצה בשנים האחרונות, בין 2012 ל-2016 למעלה מ-3 מיליון שקלים לסייע לרשויות בהנגשת תחנות שאינן מונגשות.

נועה אבירם: עדיין אנחנו רואים שיש קשיים ויש חסמים במימוש של התקציבים האלה, ולכן אנחנו בוחנים עכשיו את האפשרות לאיזושהי תוכנית יותר מקיפה, לסקר יותר מקיף, לבדיקה יותר מקיפה איפה החסמים בהיבט של - - -

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה כמה המשרד גם לוקח על עצמו אחריות באמת להסרת חסמים, כי מלכתחילה זה קורה בהרבה תוכניות ממשלה שנותנים תקציבים.

אימאן ח'טיב יאסין: מצד שני, אנחנו רואים שיש הרבה חסמים שבעיקר הם בתוך משרדי הממשלה.

נועה אבירם: אז קודם כל אני אגיד שהתקציבים שניתנים לנו, לצורך העניין מתוקף החלטת ממשלה 922, במשרד התחבורה ממומשים באופן כמעט מלא.

נועה אבירם: זה אחד המשרדים שלשמחתי, לגאוותי, מצליחים לממש את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: כי הצורך הוא גבוה.

נועה אבירם: הצורך הוא גבוה.

נועה אבירם: הצורך הוא בוודאי וגם ככל שיש יותר, אז הביקוש עולה, וזה טוב וזה בסדר ואנחנו צריכים להמשיך ולצמצם את הפערים.

נועה אבירם: ההחלטה הזאת, תוקפה הוארך לשנה נוספת.

נועה אבירם: עוד לא תוקצבה לשנה נוספת אבל ככל שהיא תמשיך ותתוקצב, אנחנו יודעים איפה אנחנו רוצים להיות ואנחנו יודעים גם בעיקר לעמוד בקשר עם נציגי הרשויות כדי לראות איך פותרים את החסמים.

נועה אבירם: יש מקומות שהתשתית היא מאוד מאוד בעייתית, היא מאוד מאוד מורכבת.

נועה אבירם: היא לפעמים, אני נזהרת ולהגיד בלתי פתירה, אבל היא באמת דורשת איזה שהם פתרונות מאוד מאוד ייחודיים.

נועה אבירם: גם השירות העירוני שדובר עליו, הורחב והולך להיות מורחב השנה בערים נוספות, בטייבה לדוגמא, בעראבה, בקלנסווה, כתוצאה מהמשך הרחבת עבודות התשתית.

נועה אבירם: בכל הנוגע לרכבים, רכבי התחבורה הציבורית העירוניים מונגשים כולם החל משנת 2014.

נועה אבירם: שוב, חוקית, חובה של המפעיל.

נועה אבירם: בפועל, של חברת התחבורה הציבורית שעובדת במרחב.

נועה אבירם: בפועל, משרד התחבורה הוא שמחייב במכרזים, הוא שמסייע בתקצוב איפה שצריך.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לשאול שאלה בעניין הזה של ההנגשה.

אימאן ח'טיב יאסין: המשפט הזה כל הזמן חוזר לגבי תשתיות וטופוגרפיה בתוך היישובים הערביים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני גם מהחברה הערבית ויודעת, במיוחד בגרעין העתיק של היישובים, הבתים צמודים לרחובות והכול צר, אבל מיניבוס אפשר לעבור שם, אני יודעת בוודאות.

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה למה משרד התחבורה לא חושב למשל על שאטלים מהיישובים, להוציא את האנשים לתחנה בחוץ כדי שיגיעו לתחבורה הציבורית.

אימאן ח'טיב יאסין: לא חשב על פתרון כזה?

נועה אבירם: אז אני אגיד קודם כל שגם השימוש במיניבוסים הוא נעשה.

נועה אבירם: בהחלט איפה שזה הפתרון, אנחנו נשים מיניבוס.

נועה אבירם: אין לנו איזה רצון מיוחד לשים דווקא אוטובוס אם זה הופך להיות החסם.

נועה אבירם: יש את הבעיות של המיניבוס, שהקיבולת לא מספיקה והרבה פעמים אנחנו רואים שהביקוש עולה על ההיצע וצריך לתגבר, אבל זה בעיות טובות.

אימאן ח'טיב יאסין: זה פתיר בעיניי.

נועה אבירם: נכון.

נועה אבירם: איפה שניתן, שמים מיניבוס, אבל אם דיברנו על הנגשה, אחד הדברים, שהמיניבוס הזה צריך תחנות וצריך תחנות מונגשות, והתחנות המונגשות צריכות מדרכה ופה נוצר פער.

נועה אבירם: אנחנו כן עכשיו בוחנים, זה מאוד מאוד בחיתולים אז אני לא אתחייב פה לשום דבר.

נועה אבירם: אנחנו בוחנים כן איזושהי אפשרות לשירות שהוא יותר, נקרא לזה, שירות גמיש שהוא אולי לא יחייב תחנות בצורה שמחייב אוטובוס.

אימאן ח'טיב יאסין: כמו מה?

נועה אבירם: שירות לפי הזמנה ברכבים יותר קטנים, שאולי כן יוכל לתת מענה באותם גלעינים היסטוריים של היישובים.

נועה אבירם: זה עכשיו בבדיקת היתכנות.

עידית חנוכה: השירות הזה יהיה גם ברמת נגישות?

אימאן ח'טיב יאסין: זה הכוונה.

נועה אבירם: כן, זה אמור גם לתת מענה.

עידית חנוכה: אז גם צריך את התשתית.

נועה אבירם: זה איזשהו מלכוד.

נועה אבירם: בסוף, חסרה נגישות לכלל התושבים כפי שגם הוצג במחקר, ולפעמים הפער הזה הוא תולדה של החיוב בהנגשת התחנה לאנשים עם מוגבלויות.

נועה אבירם: אנחנו מנסים איכשהו למצוא את הדרך כדי לאפשר מענה לכלל התושבים ולאנשים עם מוגבלויות.

נועה אבירם: גם חשוב לי להגיד שברשות לתחבורה ציבורית יש מנהל אגף שהוא אמון בעצם על תחום של נגישות.

נועה אבירם: זה דבר שהוא ייחודי למשרד.

אימאן ח'טיב יאסין: הוא נמצא איתנו בזום?

נועה אבירם: כן.

נועה אבירם: גבי נבון, הוא איתנו.

אימאן ח'טיב יאסין: אז אולי באמת ניתן לו, לשמוע ממנו מה הוא חושב לגבי הסוגיה הזאת, כי זה עיקר הדיון שלנו.

גבי נבון: שלום, אני רציתי לומר קודם כל, נועה דיברה באמת באופן כללי וגם רינת דיברה באופן כללי על כל נושא ההנגשה של המגזר הערבי.

גבי נבון: יש דבר אחר שכן כדאי להזכיר אותו פה.

גבי נבון: כשאנחנו מתקצבים את הרשויות המקומיות במיוחד במגזר הערבי, כל הרשויות המקומיות בארץ לוקחים את התקציבים שלנו ומנגישים את התחנות לפי החוק ולפי התקנות שאנחנו צריכים לעשות.

גבי נבון: המגזר הערבי, אנחנו צריכים ממש להתחנן בפני הרשויות שיבואו וינגישו את התחנות שלהם.

גבי נבון: לפעמים אנחנו גם מנסים לסייע להם באמצעות גופי הסמך שלנו כדי שהם ינגישו את התחנות שלהם, וזה מאוד קשה לעשות את זה.

גבי נבון: אני כמה פעמים פניתי לרשויות המקומיות לעשות את זה וההיענות מצידם היא לא גדולה.

אימאן ח'טיב יאסין: אתה רוצה להגיד לי שיש תקציבים שיושבים בתוך המשרד לנושא של נגישות והרשויות הערביות לא ניגשות לקבל את זה?

גבי נבון: בהחלט כן.

גבי נבון: יש אצלי תקציבים של רשויות מקומיות ערביות שהרשויות ממש לא נוגעות בזה אפילו.

גבי נבון: דרך אגב, אנחנו נוסיף ונאמר, גם נועה לא אמרה את זה, אבל יש לנו גם כן יועצת שהיא במיוחד רק למגזר הערבי, סיון, שהיא גם איתנו פה בדיון.

גבי נבון: סיון כל הזמן נמצאת בתוך הרשויות הערביות.

גבי נבון: היא כל הזמן רואה את הבעיות.

גבי נבון: היא יושבת איתם.

גבי נבון: כמו שנאמר כאן, הרשויות גם ידעו לתת לנו אנשים שהם יתעסקו רק בתחבורה הציבוריות ברשויות, אבל ההיענות מבחינה זאת של הרשות המקומית לבוא ולהנגיש את אותה תחנה שלהם, היא מאוד מאוד נמוכה.

אימאן ח'טיב יאסין: מה אתה חושב, למה הם לא מגיעים?

אימאן ח'טיב יאסין: הם פונים ומבקשים בכל מיני מקומות, רק בנקודה הזאת זה לא חשוב או מה?

אימאן ח'טיב יאסין: מה הסיבה?

גבי נבון: אני לא יכול להצביע בדיוק סיבה, כי יכול להיות שיש להם תעדוף אחר מבחינה זאת.

גבי נבון: אני כמה פעמים בהרצאות שלי בקורסים האלה שאנחנו עושים - - -

אימאן ח'טיב יאסין: סליחה, אתה אומר תעדוף, זאת אומרת שיכול להיות כאילו שהכסף הזה, אפשר להשתמש בו למשהו אחר?

גבי נבון: לא, לא, לא, הכסף נמצא אצלנו.

גבי נבון: הכסף צבוע רק לתחנות.

אימאן ח'טיב יאסין: בקטע הזה אני מציעה שאנחנו נקיים ישיבה ספציפית, אם יואיל זמנך, לראות עם אנשי המקצוע הרלוונטיים ועם נציג של ראשי הרשויות.

גבי נבון: רק עוד דבר אומר, שהרשויות המקומיות הערביות, אנחנו מתקצבים אותן יותר מהרשויות הרגילות מבחינה זאת.

אימאן ח'טיב יאסין: יש איתנו מישהו מהרשויות המקומיות שתיכף אנחנו נבקש שהוא יעלה ויגיד את מה שיש לו בנושא הזה גם.

גבי נבון: בסדר גמור.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי.

אימאן ח'טיב יאסין: יש עוד מה להגיד חוץ מזה שיש תקציבים שהם לא מנוצלים ושלא פונים?

גבי נבון: כל הדברים כבר נאמרו על ידי נועה והיא אמרה את זה בצורה באמת ראויה לשבח.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי.

אימאן ח'טיב יאסין: נמצא איתנו בזום גם חיאם קעאדן, נציג השלטון המקומי.

חיאם קעאדן: שלום.

אימאן ח'טיב יאסין: שמענו שיש הרבה תקציבים שיושבים במשרד והרשויות המקומיות לא באות לקבל כדי להנגיש את התחבורה הציבורית.

אימאן ח'טיב יאסין: כנציג של השלטון המקומי, מה אתה יכול להגיד לנו בעניין?

חיאם קעאדן: זה טוב לשמוע את הדברים האלה, אבל הרשויות המקומיות תמיד מנצלות כל שקל שנותנים להן.

חיאם קעאדן: ראינו בשנים האחרונות שממשלת ישראל החליטה לפתח את התחבורה הציבורית בחברה הערבית.

חיאם קעאדן: הדבר אכן עבד.

חיאם קעאדן: הוקמו גם הרבה תחנות.

חיאם קעאדן: צעד חשוב נעשה אבל צריך להמשיך את הצעד הזה, להמשיך לתקצב את הרשויות, להמשיך לעבוד.

חיאם קעאדן: זאת לא משימה שהיא בלתי אפשרית ובמיוחד לאוכלוסייה הזו.

חיאם קעאדן: איך שאנחנו עומדים ביום ולילה להנגיש את כל מוסדות הציבור, אנחנו גם עומדים ומבקשים לזרז ולהנגיש את כל התחבורה הציבורית.

חיאם קעאדן: תודה.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה אבל לא קיבלתי תשובה, למה לא מקבלים את התקציב?

חיאם קעאדן: אני עניתי בהתחלה.

חיאם קעאדן: אני לא יודע מאיפה מביאים את האינפורמציה הזאת.

חיאם קעאדן: ברגע שמקציבים כסף לרשות, היא תמיד מנצלת את זה.

חיאם קעאדן: אני לא ראיתי דוחות או טענות או תלונות שלא מנצלים כסף.

חיאם קעאדן: אם יש רשות שלא מנצלת, אז יש לכם את הכתובת שלי, אני מוכן לסייע ולעזור.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו נבקש לקבל את הדוח הזה של התקציבים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אדאג שתהיה ישיבה ממש בקרוב, אבל בכל זאת לפני זה אני רוצה לקבל את התוכנית ואת הדוח שמדבר על המצב הקיים ושיש תקציבים שלא מנוצלים, ולראות איך אנחנו ננגיש את אותם תקציבים לרשויות כדי לעשות נגישות בתוך החברה.

נועה אבירם: ברשות

נועה אבירם: כם, אני רק רוצה לחדד מה שנאמר, גם הזכרתי את זה בדברים שלי.

נועה אבירם: הוקצו תקציבים למספר רשויות מקומיות כדי לסייע בהנגשה.

נועה אבירם: אנחנו לא מדברים פה על תקציבי עתק.

נועה אבירם: זה כן איזשהו תקציב מאוד מאוד נקודתי, מאוד ייעודי שהמשרד הצליח להקצות.

נועה אבירם: יחד עם זאת, וזו בעיה מוכרת, אנחנו יודעים שהתקציבים האלה הם תקציבים משלימים.

נועה אבירם: לצורך העניין, זה יכול להיות תקציבים שהם לביצוע ללא תכנון ואז נוצר החסם הזה.

נועה אבירם: כן בתפיסתנו, זה גם הזכרתי, המשרד רוצה לראות כיצד אנחנו יכולים לשחרר את החסם הזה ולנסות ולעשות איזושהי תוכנית שהיא מקיפה לכלל היישובים ובאיזשהו איגום של תקציבים כדי להקל.

אימאן ח'טיב יאסין: אז שוב הנושא של המצ'ינג עולה גם במקום הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שהגיע הזמן שמשרדי הממשלה, ועכשיו אנחנו גם במשרד התחבורה, שגם הם ישכילו לדעת ולהבין.

אימאן ח'טיב יאסין: אם באמת יש רצון לעשות את הדברים, צריך גם לתת את הסיוע הנדרש לאותן רשויות.

אימאן ח'טיב יאסין: לא יכול להיות, כמו בכל דבר אחר בתוך החברה הערבית, שדווקא הרשויות הכי קשות, וכאן אנחנו מדברים על האוכלוסייה הכי צריכה בתוך החברה, תחבורה ציבורית.

אימאן ח'טיב יאסין: רואים שאנחנו מקשים ומערימים עוד קשיים עליה, כי פשוט הרשות לא יכולה לתת את החלק שלה.

אימאן ח'טיב יאסין: מהמקום הזה אני חושבת שיש צורך בלשחרר את הרשות מנושאים שהם קשורים לתחבורה הציבורית, לא משנה אם זה עירוני או בין-עירוני.

אימאן ח'טיב יאסין: זה אמור להיות באחריות של משרד התחבורה.

אימאן ח'טיב יאסין: משרד התחבורה אמור לתת את הנוסחה הנכונה כדי באמת להגיע לרמה נאותה של מתן שירות לאנשים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להעלות בזום את נציג עמותת סיכוי.

אימאן ח'טיב יאסין: עמותת סיכוי עבדה רבות, חקרה את הנושא והיא מעורבת בתוך הדברים מאוד חזק בחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: בבקשה, מר אמל.

אמל חוסין: אני עורך דין, מתכנן ערים מעמותת סיכוי.

אמל חוסין: אני מרכז את פורום התחבורה הציבורית בעמותת סיכוי, המורכב מממונה התחבורה הציבורית ביישובים הערביים.

אמל חוסין: משתתפים איתנו באופן תדיר סיון הנדל ממשרד התחבורה.

אמל חוסין: הישיבה האחרונה שלנו הייתה בנושא הכאוב הזה של הנגשת תחבורה ציבורית ביישובים הערביים, ומר גבי נבון גם נכח איתנו בישיבה - - - אנחנו מברכים על כינוס הדיון בנושא החשוב הזה.

אמל חוסין: לתפיסתנו, נושא הנגשת תחבורה ציבורית לבעלי מוגבלויות פותח דלת רחבה להנגשת ופתיחת המרחב לכל האוכלוסיות, במיוחד לאוכלוסיות המוחלשות, ולתת להם את ההזדמנות לנוע באופן עצמאי וספונטני בלי תלות ברכב ובלי תלות באנשים אחרים.

אמל חוסין: פה אנחנו מדברים על ילדים וגם על זקנים שצריך לתת להם את האפשרות ולפתוח בפניהם את המרחב.

אמל חוסין: כמו כן, לגישתנו, אוכלוסיית בעלי מוגבלויות מופלית באופן כפול בגלל היותה חלק מהנראות הערבית במדינת ישראל וגם בשל הקשיים והמגבלות שהם מתמודדים איתם.

אימאן ח'טיב יאסין: אמל, תוכל לתת לנו נקודות עיקריות לגבי המצב?

אמל חוסין: אני אתייחס לשתי נקודות עיקריות, לנושא התשתיות וכוח אדם, אבל לפני כן, דובר על פערים, אז אשמח כדי לסבר את האוזן ולהגיד כמה מספרים שגילינו אותם במהלך המחקר שלנו על פערים.

אמל חוסין: אנחנו השווינו בין ישובים ערבים ויהודים שהם באותו גודל, באותו סולם סוציו-אקונומי.

אמל חוסין: הנתונים הם אולי לא מפתיעים, כך שבצפת יש פי 13 יותר קווים עירוניים מאשר בטמרה, בתדירות שהיא גבוהה ב-7.5 מהרשות בטמרה.

אמל חוסין: בעפולה יש פי ארבע יותר קווים מאשר באום אל פאחם, שפועלים בתדירות של שלוש וחצי יותר.

אמל חוסין: בכבול ואכסאל אין שירות עירוני בכלל, אם כי באור עקיבא או בית שאן שהם באותו מספר, יש ארבע וחצי ושניים וחצי יותר קווים בתדירות שהיא גבוהה מאוד.

אמל חוסין: בערערה אין שירות עירוני, אם כי במגדל העמק יש תשעה קווים עירוניים.

אמל חוסין: בבאקה אל גרביה אותו דבר, יש קו אחד שהוא משותף לג'ת.

אמל חוסין: עכשיו לעניין הנקודות העיקריות שרציתי להתייחס אליהן.

אמל חוסין: הנושא הראשון הוא התשתיות.

אמל חוסין: לפי נתוני מרכז מוסאוא, רק 50% מתקציב התשתיות נוצל במהלך התקציב המוקצב מ-922.

אמל חוסין: אנחנו רוצים ומבקשים שמשרד התחבורה יתחיל בהסרת החסמים לניצול התקציבים האלו.

אמל חוסין: כמו כן בכל הקשור לתוכנית אב, אנחנו מברכים על קידום תוכנית האב, אם כי עדיין לא ברור לנו האם תוכן תוכנית אב בכל היישובים הערביים אשר תשמש לתקצוב ותעדוף התחבורה הציבורית ומה יהיה תוקף של התוכנית הזו, האם היא רק תשמש למיפוי או לאחר מכן היא תשמש לתקצוב ותחליף את שיטת התקצוב הקיימת היום, המכונה טבלאות - - -.

אמל חוסין: הסוגיה הזאת היא מאוד חשובה לחברה הערבית בגלל שפעם ראשונה אנחנו נקבל תמונה ברורה לנוכח מצב התשתיות וצפי התקציב כדי לסגור את הפערים, אז נשמח לשמוע ולהיות שותפים, אני וממונה התחבורה ציבורית בהכנת התוכניות ובגיבוש - - - לאחר מכן והתעדוף של קיום התשתיות.

אמל חוסין: כמו כן אנחנו מאמינים שתשתיות הן לא פני הכול.

אמל חוסין: אם נחכה לתשתיות עד שתעבור התחבורה הציבורית, זה ייקח עשרות שנים, על כן צריך מעכשיו להתחיל לפתח פתרונות יצירתיים להנגשת התחבורה לכלל האוכלוסייה ולהרחבת הכיסוי של התחבורה, כך שהיום היישובים שיש בהם תחבורה ציבורית, התחבורה עוברת רק במרכז היישוב וכל השכונות האחרות, הן להן כיסוי תחבורתי.

אימאן ח'טיב יאסין: אמל, יש פתרונות אלטרנטיביים שאתה יכול להציע?

אמל חוסין: דובר עכשיו על שירות גמיש שהוא שירות לפי דרישה.

אמל חוסין: אנחנו רוצים שיהיה פיילוט ביישובים הערביים כמו שהיום בתל אביב מנסים את הבאבל.

אמל חוסין: אנחנו חושבים שהפתרון הזה יהיה מצוין ליישובים כמו אום אל פאחם או יישובים כמו שפרעם, שיוכל להנגיש תחבורה ציבורית.

אמל חוסין: כמו כן, היום יש מה שנקרא ניהול מערך התשתיות.

אמל חוסין: לא צריך כל הזמן להוסיף תשתיות, צריך לנהל את התשתיות ולזה צריך כוח אדם, וזה הנקודה השנייה שרציתי להתייחס אליה.

אמל חוסין: מחלקות ההנדסה סובלות ממחסור בכוח אדם אדיר.

אמל חוסין: סוגיה זו באה לידי ביטוי במספר דוחות של מבקר המדינה ושל מינהל התכנון.

אמל חוסין: היום משרד התחבורה אישר מינוי של ממונה תחבורה ציבורית ב-15 רשויות, כך רשויות שמעל 20,000 קיבלו מינוי של חצי משרה, ויישובים שהם מעל ל-50,000 קיבלו משרה מלאה.

אמל חוסין: רוב היישובים כפי שגבירתי דיברה, הם יישובים שהם בין 10,000 ל-20,000.

אמל חוסין: הם לא קיבלו מענה ואין להם כוח אדם.

אמל חוסין: יש להם מחסור בכוח אדם ואין כוח אדם שנענה על התשתיות.

אמל חוסין: על כן אנחנו רצינו לשאול האם משרד התחבורה מתכנן לפתח מודל או מענה לאותם יישובים קטנים שלא קיבלו מענה במסגרת המודל הקיים, ואין להם ממונה אחראי על התחבורה הציבורית שיש בכוחו לפעול על מנת להנגיש את התחבורה ולנהל את מערך התשתיות וללוות את העבודה מול משרד התחבורה?

אמל חוסין: אנחנו הגשנו מודל למשרד התחבורה, המבוסס על שיתוף פעולה בין רשויות קטנות, המציע מינוי ממונה אזורי.

אמל חוסין: היו לנו שיחות עם סיון בנושא זה.

אמל חוסין: נשמח לשמוע האם יש מחשבות היום במשרד התחבורה למתן מענה ליישובים אלו.

אמל חוסין: בסוגיה האחרונה שדיבר עליה אדוני, מר גבי נבון, בכל הקשור לניצול תקציב הנגשת התחנות.

אמל חוסין: אנחנו יודעים שיש שונות בין היישובים ביחס לניצול של תקציב זה, אבל מצד שני זה נושא שחוזר על סוגיית כוח אדם.

אמל חוסין: כאשר אין כוח אדם היכול לתכלל את הפעילות בתחום התחבורה והנגשת תחבורה, התקציב הזה מטבע הדברים לא ינוצל בגלל שמחלקות ההנדסה האלה הן עמוסות בעבודה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שבסוגיה הזאת יש משהו שהוא לא ברור, שחלק גדול כנראה מהרשויות לא יודעות לגבי התוכניות האלו.

אימאן ח'טיב יאסין: אני יכולה להעיד על ישיבה באחד היישובים, שהיה צורך לקו תוך עירוני שיש בו 16 תחנות מונגשות שהיה להן תקציב, וכל הקו עומד ולא מופעל בגלל שיש צורך בהנגשת עוד חמש תחנות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מדברת על עירייה.

אימאן ח'טיב יאסין: לא יכול להיות מצב כזה.

אימאן ח'טיב יאסין: נכון, הבעיה נפתרה אבל לא מהמקום הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: היינו בישיבה ונפתרה דרך נתיבי איילון, לא מהמקום הזה.

אמל חוסין: לגישתנו, יש חסמים פנימיים שהם בתוך הרשות, וכפי שהזכרתי, שהוא מחסור בכוח אדם ואולי חוסר היכרות עם מנגנוני התקצוב ואי יכולת לנצל את הכספים, אבל יש גם חסמים חיצוניים שהם קשורים במנגנוני התקצוב עצמם ומנגנוני התיעדוף לקיום וביצוע התשתיות.

אמל חוסין: יש היום שש ערים ערביות שגרים בהן אחוז לא מבוטל מאוכלוסייה הערבית, שאין בהן תחבורה ציבורית בכלל.

אמל חוסין: תחבורה ציבורית היא אבן-יסוד ומרכיב יסוד כדי שנמשיך את מגמת העיור בתוך היישוביים הערביים, כך שאי אפשר לדבר על ציפוף ועל עיור ועל עירוב שימושים בלי תשתית שיכולה לתמוך גם באנשים שהולכים ברחוב וגם באנשים שנעים ברכב וגם לתחבורה ציבורית.

אמל חוסין: אי אפשר לדבר על עיור בלי תחבורה ציבורית, כך שהרבה מהעתיד, התפתחות היישובים הערביים תלוי במידה רבה בפיתוח התשתיות והתחבורה הציבורית והנגשה לכלל האוכלוסייה.

אמל חוסין: אנחנו תמיד נשמח לעבוד במשותף עם משרד התחבורה ועם הרשויות המקומיות על מנת לשפר את המצב.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה, אמל.

אימאן ח'טיב יאסין: עכשיו אנחנו רוצים לשמוע מהשטח את מנכ"ל עמותת אלמנארה, מר עבאס עבאס, שהוא בעצמו בן אדם שצריך את השירות הזה, שיביא לנו גם נתונים וגם מהחוויה המאוד קרובה שהוא חי בה ביום-יום.

אימאן ח'טיב יאסין: בבקשה.

עבאס עבאס: בוקר טוב לכולם, אני 40 דקות מנסה להיכנס לכנסת שהיא אמורה להיות נגישה, ולצערי מכניס אותי לכל מיני מסכים, אז אני מוחה בתוקף על זה שקופחתי ונשללה ממני הזכות להשתתף בגלל חוסר נגישות.

עבאס עבאס: אני עושה 20,000 זומים כל יום, הרבה זומים, ולצערי הזום של הכנסת לא נגיש.

עבאס עבאס: בתור אדם לקוי ראיה, אני מתכוון.

עבאס עבאס: לעניינו, אני מצטרף לכל מילה שאמר חברי, אמל.

עבאס עבאס: באמת עמותת סיכוי עושה עבודה מצוינת.

עבאס עבאס: אנחנו בעמותת אלמנארה לקידום אנשים עם מוגבלות, העמותה היחידה בחברה הערבית שהיא שמה לה אג'נדה לקדם את זכויות אנשים עם מוגבלות.

עבאס עבאס: מאז היווסדה של העמותה אנחנו לקחנו את נושא הנגישות בראש מעניינו ובמיוחד נושא נגישות תחבורה ציבורית.

עבאס עבאס: אני רוצה לסבר את האוזן של כולם.

עבאס עבאס: נושא הנגישות הוא לא עניין מלפני שנה או שנתיים.

עבאס עבאס: הוא קבוע מ-1998 כפרק בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, והתקנות עודכנו בשנת 2003.

עבאס עבאס: המועד האחרון ליישומן זה 24 בדצמבר 2013.

עבאס עבאס: זה אומר, מזה שבע שנים.

עבאס עבאס: זה מה שנמצא על הנייר מבחינת רמת החוק, אבל בשטח המצב כל כך עגום.

עבאס עבאס: אנחנו מקבלים בתור עמותה דיווחים על חוסר נגישות של הרבה תחנות, על חוסר נגישות של אוטובוסים, על הרבה בעיות.

עבאס עבאס: אני רוצה להדגיש עכשיו פן נוסף, כי אמל יותר דיבר על החסמים החיצוניים ואכן יש הרבה מחסור בתקציבים.

עבאס עבאס: אני רוצה גם לדבר על הרשויות המקומיות בחברה שלי שאני שייך אליה.

עבאס עבאס: אני פשוט מבקש ומצפה מהנציבות שאני הייתי שש שנים חבר בוועדה המייעצת בה, ומשרד התחבורה ואנחנו כארגון שטח, לשנס מותניים הן ברמה של אכיפה, כך שהחוק שהיה אמור להיות מיושם מלפני שבע שנים לכל המאוחר, עדיין לא מיושם, אז יש חובה באמת לעשות יותר פיקוח מדויק.

עבאס עבאס: יחד עם זאת, אני רוצה לספר על משהו.

עבאס עבאס: אני בתור אדם עם מוגבלות, אפילו אם הנגשתם לי את התחנה, עשיתם לי אותה כמו ארמון, זה לא מספיק לי.

עבאס עבאס: חשוב לי מאוד גם שאני אקבל שירות מכובד, שווה, בטוח, עצמאי, וזה כרוך בהרבה הסברה, שאני פה מבקש ממשרד התחבורה ומהנציבות שישקיעו משאבים.

עבאס עבאס: אין דבר כזה שעושים הסברה דרך שיחת טלפון אחת או דרך הדרכה אחת.

עבאס עבאס: אני עשיתי מאות הדרכות לנהגי אוטובוס.

עבאס עבאס: להגיד לכם שאני מסופק?

עבאס עבאס: כמובן שלא.

עבאס עבאס: עדיין יש השפלות, יש העלבות של נהגי אוטובוס.

עבאס עבאס: זה חלק מהנגישות.

עבאס עבאס: הנגישות היא לא רק הנגשה התחנה הפיזית.

עבאס עבאס: הנגישות היא שאני אעלה לאוטובוס ורוצה להגיע מנצרת לאוניברסיטה, אני רוצה להגיע בצורה בטוחה, עצמאית, שוויונית ומכובדת.

עבאס עבאס: אני רוצה לשתף אתכם על לא מעט מקרים שאני בעצמי חוויתי על בשרי מיחס מאוד מעליב ומפלה, לכן אני רוצה פשוט לבקש ממשרד התחבורה ומהנציבות ומהשלטון המקומי ומכל הגופים, לקדם מערך של הדרכות גם למפעילי האוטובוס, החל מההנהלות עד לקהל הקצה שזה נהגי האוטובוס, כי בלי זה אנחנו נמשיך בתור אנשים עם מוגבלות להיות מאותגרים ומופלים פעמיים.

עבאס עבאס: אני פשוט מתפלא.

עבאס עבאס: לפי החוק, ניתן עשור לרשויות המקומיות ולמפקחים, ובהיוועצות עם הנציבות, לסיים את העבודה.

עבאס עבאס: אנחנו שבע שנים או שש שנים אחרי העשור הזה והמצב עדיין עגום.

עבאס עבאס: 2020 ואנחנו באמת לא רואים אור בקצה המנהרה כל עוד אין, מה שנקרא, עשייה ורצינות ושיתוף פעולה מתמיד מכל הכיוונים.

עבאס עבאס: בכל זאת אני תמיד אופטימי ומבקש להיות אופטימי, לכן אני רוצה לקרוא זעקה של האנשים עם מוגבלות.

עבאס עבאס: שום דבר עלינו בלעדינו.

עבאס עבאס: כל עוד אתם לא משתפים אותנו בצורה מאסיבית ומקסימלית, הדברים לא ישתנו.

עבאס עבאס: יש חשיבות למעורבות כבירה, ואני מבקש מאימאן שאני מודה לה שהיא נתנה לי את ההזדמנות, שכל ועידה וכל החלטה, צריך שיהיו בה אנשים עם מוגבלות מהשטח, שיישמע קולם, כי בסופו של דבר השירות הוא נעשה עבורם.

עבאס עבאס: אמנם הוא יכול לשרת את כולם, גם מבוגרים, גם זקנים, גם אימהות עם ילדים.

עבאס עבאס: זה משנה את פני השטח, חברים.

עבאס עבאס: תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: אין ספק, דברים חשובים.

אימאן ח'טיב יאסין: כל הנושא של השותפות וכל הנושא של ההסברה ומערך ההדרכה הם דברים מאוד מאוד חשובים באותה רמה של התשתיות.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה, עו"ד עבאס.

אימאן ח'טיב יאסין: נמצאת איתנו תמר קינן, מנהלת עמותת תחבורה היום ומחר.

אימאן ח'טיב יאסין: כן, בבקשה.

תמר קינן: נעים מאוד וכל הכבוד על הדיון החשוב הזה.

תמר קינן: אנחנו בתחבורה היום ומחר מרכזים פורום של רשויות ערביות באשכול השרון, שכוללות את ג'לג'וליה, כפר קאסם, כפר ברא, טירה, טייבה וקלנסווה, בשנה האחרונה.

תמר קינן: כמה דברים שעלו מתהליכי העבודה: אחד, זה הנושא של המידע, הפרסום לציבור, גם לכלל הציבור ובוודאי לאנשים עם מוגבלויות.

תמר קינן: עם כל השינויים שהיו בתחבורה הציבורית, אנשים כבר לא ידעו מתי עומד להגיע אוטובוס.

תמר קינן: גם נציגי הרשויות פנו למשרד התחבורה ולמפעילים וקיבלו כל מיני פרסומים מאוד לא נגישים.

תמר קינן: משרד התחבורה צריך לעשות פה עבודה הרבה יותר משמעותית של שלטי חוצות, של הנגשה בכל האמצעים השונים שיגיעו לקהלים מגוונים.

תמר קינן: אני קוראת למשרד התחבורה לשים דגש מאוד מאוד משמעותי על העניין הזה, כי אחר כך מה יקרה?

תמר קינן: אחרי שנה–שנתיים שקו מתחיל לפעול, ואפילו אחרי שינויים של קווים, לא עשו פרסום כמו שצריך.

תמר קינן: הקווים האלה ייסעו ריקים כי אף אחד לא יודע מתי הם מגיעים, מתי הם לא מגיעים וכו', ואז אנחנו נגיע למצב שיגידו, טוב, אף אחד לא צריך את הקווים האלה.

תמר קינן: עובדה, אף אחד לא משתמש בהם.

תמר קינן: נושא שני זה עניין של הטיפול ברב-קו.

תמר קינן: אמנם היום יש כל מיני דרכים להטעין את הרב-קו, אבל ילד שמגיע לגיל חמש צריך שיהיה לו כרטיס רב-קו שהוא יזכה להנחות הראויות.

תמר קינן: מה שקורה בכל שש הרשויות האלה, אפילו בטייבה שיש שם כ-50,000 תושבים, אין עמדת שירות אחת מאוישת שבה אפשר לטפל ברב-קו שהתקלקל או לעשות רב-קו, וצריך לנסוע לערים היהודיות הסמוכות.

תמר קינן: הרשויות ביוזמתנו הוציאו מכתב למשרד התחבורה בעניין הזה.

תמר קינן: לא התקבל עדיין מענה מסודר.

תמר קינן: אני קוראת לגבי נבון ולסיון הנדל, ידידיי, לראות שבאמת הרשות הארצית לתחבורה ציבורית לא רק מוציאה מענה אלא גם מקבלת החלטה להקים מוקדי שירות מאוישים לרב-קו.

תמר קינן: הרשויות מצידן מוכנות להקצות שטח בתחומי הרשות לטפל בדברים האלה.

תמר קינן: נושא נוסף זה הטיפול בתוספות שירות.

תמר קינן: מאחת הרשויות הוגשה בקשה לתוספות שירות.

תמר קינן: קיבלו תשובה שהבקשה מאושרת בכפוף לתקצוב ולאפשרויות תפעוליות.

תמר קינן: אלה תהליכי עבודה שאי אפשר לעבוד ככה.

תמר קינן: נציגי הרשויות הם לא מומחים לתחבורה.

תמר קינן: מקבלים תשובה כזאת, לא יודעים מה לעשות איתה.

תמר קינן: שוב אני קוראת לגבי נבון ולסיון, באמת לענות בצורה הרבה יותר קונקרטית עם תאריכים, עם באמת התייחסות הרבה יותר עניינית שתאפשר לאנשים שבאמת עושים מאמץ אדיר - - -

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי, תיכף אנחנו ניתן לגבי להרחיב, אבל אני מבקשת אם אפשר, שתשימי את הנקודות העיקריות.

תמר קינן: נקודה נוספת, קודם כל אני ממש מברכת על קיום הוועדה הזאת.

תמר קינן: היא חשובה בצורה בלתי רגילה.

תמר קינן: אני הייתי מאוד שמחה אם היא תקבל מהגורמים הרלוונטיים דיווח חצי-שנתי על ההתקדמות בנושאים השונים הקשורים לתחבורה הציבורית ברשויות הערביות.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה.

אימאן ח'טיב יאסין: נמצאת איתנו תמר, מפקחת ארצית מנציבות שוויון לזכויות לאנשים עם מוגבלויות.

תמר ויזנפלד: בוקר טוב, האמת שעבאס עבאס מאלמנארה, פחות או יותר גנב לי את כל מה שרציתי לומר.

תמר ויזנפלד: אני באמת חושבת שאחד הדברים המאוד מהותיים זה הדרכות עובדים לצוותי הנהגים.

תמר ויזנפלד: אחד הדברים שמאוד משמעותי בעיניי הוא העובדה שהתקנות בתוקף כבר מ-2003 והן לא באו בהפתעה לאף אחד.

תמר ויזנפלד: זה אחת מהתקנות הראשונות שאושרו, מתוך ההבנה שאדם עם מוגבלות, העצמאות - - - להגיע מקום למקום באופן מכבד ועצמאי ואם זה לא קיים, פשוט לא מתאפשר.

תמר ויזנפלד: דיברו פה על המיניבוסים, על השאטל לפי דרישה.

תמר ויזנפלד: אני לא בטוחה עד כמה ברור שהשאטלים האלה חייבים להיות נגישים, שהמיניבוסים האלה יאפשרו לאדם עם מוגבלות, בעיקר במוגבלות תנועה, לעלות על הרכב ולהגיע לאן שהוא צריך להגיע.

תמר ויזנפלד: זה נראה לי נקודה מאוד משמעותית.

תמר ויזנפלד: דבר נוסף שרציתי להעלות פה, אנחנו פועלים גם באופן יזום באכיפה וגם על בסיס של פניות ציבור.

תמר ויזנפלד: מהחברה הערבית אין לנו מספיק פניות ציבור, אז מאוד הייתי מבקשת מהפעילים החברתיים שנמצאים פה איתנו, אנחנו עושים עבודות הסברה ואנחנו כן נפגשים עם נציגים מהחברה הערבית ויש לנו עובדים שלנו שהם דוברי ערבית ונמצאים בקשר עם נציגים חברתיים, אבל מאוד מאוד חשוב להעלות למודעות את היכולת של אנשים עם מוגבלות בחברה הערבית לפנות אלינו על מנת שנטפל באופן פרטני בכל פניה.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה.

אימאן ח'טיב יאסין: נמצא איתנו עמאר רשרש, ראש מינהלת הגליל והנגב, משרד התחבורה והבטיחות בדרכים.

אימאן ח'טיב יאסין: בבקשה.

עמאר רשרש: שלום לכולם, אני מבקש להתייחס למה שאמל העלה בנושא התוכנית האסטרטגית של יישובי המגזר.

עמאר רשרש: נתיבי איילון, החברה שהיא בעצם מחליפה את החברות המנהלות היום שקיימות, היא עשתה פיילוט.

עמאר רשרש: היא סיימה אותו לפני בערך חודשיים-שלושה בשלושה יישובים, והיא כרגע מבצעת בעצם ביקור בכל היישובים של המגזר על מנת להכין תוכנית אסטרטגית שהיא תשקף את המצב הקיים היום ומה משרד התחבורה הולך להשקיע בשנים הקרובות עד 2030 ביישובים.

עמאר רשרש: תכלית התוכנית הזאת, א', הם מבקרים בכל ישוב, וכל יישוב, יש לו את ההזדמנות להציג את הצרכים שלו, לעשות מיפוי על כל הצרכים התחבורתיים הן בהיבט של תחבורה ציבורית, הן בהיבט של הזרמת תנועה, לעקוף גרעין הכפר וכל ההיבטים התחבורתיים בתוך היישוב.

עמאר רשרש: בתהליך הזה יהיה גם שיתוף ציבור ובסופו של דבר בכל יישוב תהיה רשימה של פרויקטים שבעצם הם מתועדפים, מה הכי חשוב לבצע בתוך היישוב לפי עדיפויות, א', ב', ג' וכך הלאה.

עמאר רשרש: זה דבר אחד.

עמאר רשרש: בסופו של תהליך אנו נוכל לדעת מה מצבנו במגזר וכמה כסף וכמה תקציב צריך בכדי באמת לעלות רמה ממה שנמצא היום.

עמאר רשרש: הדבר השני שזה באמת גם חשוב, מה שהתייחס לטבלת אקסל, זה לעשות תעדוף בכלל המגזר שהוא יביא את הפריט החשוב ביותר בתוך המגזר, לבצע אותו ראשון ולתקצב אותו ראשון ולאו דווקא על פי טבלת צדק או טבלת השקעה ביישובים, אלא באמת לפי הנחיצות התחבורתית לאותו פרויקט ביישוב הזה.

עמאר רשרש: זוהי תכלית התוכנית.

עמאר רשרש: אני מקווה שבסוף 2021 תחילת 2022 נוכל לראות את התוצאה של התוכנית הזאת.

עמאר רשרש: הצוות של נתיבי איילון כפי שאמרתי, מסתובב ביישובים.

עמאר רשרש: חשוב להגיד ליישובים להתכונן ולהכין את עצמם.

עמאר רשרש: יש להם הזדמנות פה להעלות את כל הדברים שלהם בנושא התחבורה.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: מר גבי נבון ביקש להרחיב קצת אחרי מה ששמע.

אימאן ח'טיב יאסין: כן, בבקשה.

גבי נבון: רציתי להרחיב קצת על הדרכות הנהגים.

גבי נבון: נועה גם כן הזכירה את זה קודם באופן כללי, אבל אני רוצה לומר שעד היום הדרכות הנהגים מתבצעות על ידי מפעילי התחבורה הציבורית.

גבי נבון: המפעיל מחויב בהתאם להסכמים איתו, למספר שעות בשנה כדי להדריך את הנהגים שלו.

גבי נבון: יש להם, כל אחד, את הסילבוס שלהם, את מה הם מדריכים, באיזה נושאים ומה הם עושים.

גבי נבון: משרד התחבורה לשנה האחרונה החליט לקחת את ההדרכות על עצמו.

גבי נבון: אנחנו החלטנו שאנחנו מעבירים הדרכות לנהגים האלה.

גבי נבון: כל נהג ונהג יצטרך אחת לשנה לעבור הדרכה מסוימת שלנו בת עשר שעות.

גבי נבון: אנחנו נמצאים בהליך של קול קורא שכבר הוצאנו למכללות בארץ.

גבי נבון: אנחנו נמצאים בבדיקת ההצעות של הקול קורא הזה, של הרבה מכללות שכבר הציעו לנו.

גבי נבון: לאחר שאנחנו נחליט מי המכללות שיתנו את השירות עבור ההדרכות, אנחנו יחד איתם נכין סילבוס, נכין תוכנית הדרכות עם מדריכים מוסמכים מורשי נגישות, גם בנושא הנגישות, גם בנושא השירות וגם בנושא בטיחות הנוסע באוטובוסים.

גבי נבון: זה דבר אחד שלא היה קיים עד היום.

גבי נבון: בשנת 2021 נתחיל לעשות גם את ההדרכות האלה מבחינה זאת לנהגים.

גבי נבון: אני חושב שזה אחד הדברים הטובים שנעשה, לקחת את ההדרכות עלינו.

גבי נבון: לפי תלונות ציבור אם יש, ובכלל באופן כללי, להעביר לנהג עשר שעות בשנה בנושא אחר.

אימאן ח'טיב יאסין: הנקודה ברורה.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: נציג משרד הכלכלה והתחבורה, סמנכ"ל רשות הבדואים, ליאור.

אימאן ח'טיב יאסין: לא נמצא?

אימאן ח'טיב יאסין: דווקא מקום מאוד מוזנח שצריך לתת עליו לא רק דעה, אני חושבת אפילו דין.

אימאן ח'טיב יאסין: נמצאת איתנו גברת לרה פארן, ארגון 15 דקות לקידום התחבורה הציבורית.

אימאן ח'טיב יאסין: בבקשה.

לרה פארן: אני גם מאוד מאוד מברכת ונרגשת על הוועדה החשובה הזו שמתכנסת היום.

לרה פארן: אני חושבת שיש המון המון מה לעשות בתחום הזה, תוצר באמת של הזנחה של שנים רבות בחברה הערבית.

לרה פארן: אני רציתי לתת דגש על שני דברים.

לרה פארן: דבר ראשון זה הנושא הזה של הקשר עם הרשויות המקומיות, שמשרד התחבורה הציג אותו כחסם משמעותי בקידום בעצם גם נושא הנגישות בפרט וגם נושא התחבורה הציבורית בכלל.

לרה פארן: הנושא של קשר עם הרשויות המקומיות, בין משרד התחבורה לרשויות המקומיות זה נושא שחוזר על עצמו גם בחברה היהודית אבל כנראה שבחברה הערבית, על אחת כמה וכמה.

לרה פארן: מהניסיון שלנו ניכר שמשרד התחבורה לא מכשיר את הרשויות המקומיות לפעול לשיפור התחבורה הציבורית, לא נותן הכשרות לממוני התחבורה הציבורית, לא עורך סקרים עם הציבור הערבי לראות מה הצרכים האמיתיים שלהם בשביל לשפר את התחבורה הציבורית, אלא יש איזה שהם תקציבים שיושבים שם, ויש איזשהו קצר בתקשורת בין משרד התחבורה לבין הרשויות המקומיות.

נועה אבירם: פה אני חייבת להגיד, לרה, שזה לחלוטין לא תואם את המציאות ואני אשמח להרחיב אחר כך כמו שגם הרחבתי קודם לכן.

לרה פארן: כי אני שומעת פידבקים אחרים מרשויות מקומיות.

לרה פארן: אני אשמח לשמוע את תהליך העבודה, איך עושים את ההכשרות, האם יש ישיבות חודשיות או שבועיות איתם, כדי להבין קצת יותר איך זה קורה.

לרה פארן: זה דבר ראשון.

לרה פארן: באופן כללי, העניין הזה של להעביר אחריות לרשויות המקומיות ומהן למשרד התחבורה, זה בעיה שתמיד יוצרת איזשהו קצר שלא מאפשר התקדמות לשיפור.

לרה פארן: דבר שני ואולי הוא נשמע קטן אבל מבחינתנו הוא מאוד בסיסי.

לרה פארן: אפילו טופס תלונות הציבור של משרד התחבורה על בעיות התחבורה הציבורית, אפילו הוא לא מתורגם לערבית, כך שאם יש תקלות או אם יש דברים שהציבור הערבי רוצה להציף מול משרד התחבורה, מי שלא קורא וכותב בעברית בקלות, זה לא נגיש לו.

לרה פארן: אני חושבת שזה צעד חשוב שצריך לנקוט ולהנגיש את המידע בשפה הערבית.

לרה פארן: ברור לנו שיש פה הרבה עבודה והיא לא פשוטה לכל הגורמים, אבל ככל שמנגישים יותר בשפה, כולל עובד משרד התחבורה שדובר ערבית ויכול יותר להיות מעורה במה שקורה בחברה, זה יכול לשפר את המצב.

לרה פארן: אנחנו אתכם.

לרה פארן: אנחנו עוקבים אחרי הנושא.

לרה פארן: כמו שתמר קינן אמרה, אנחנו נשמח לראות שיש איזשהו דיווח של משרד התחבורה על דברים שקורים בינם לבין הוועדה.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה.

אימאן ח'טיב יאסין: נמצא איתנו אמיר וייס, מנהל אגף מדיניות ממשלתית.

אימאן ח'טיב יאסין: נשמע מה המדיניות של הממשלה בנושא לפני שאנחנו נשמע את אגף תקציבים.

אמיר וייס: בוקר טוב ליושב-ראש הוועדה, אני מברך על עצם קיום הדיון.

אמיר וייס: אני מנהל אגף מדיניות ממשלתית ברשות לפיתוח כלכלי למיעוטים.

אמיר וייס: אני מנהל את החלטה 922, בין היתר בתחום של התחבורה.

אמיר וייס: קודם כל אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה המצוין שיש לנו עם משרד התחבורה על כל הגורמים שלו, אם זה תשתיות, אם זה תחבורה ציבורית, אם זה בטיחות בדרכים, רשרש, סיון, שרון, שניר וכו'.

אמיר וייס: כולם מדברים על 922.

אמיר וייס: אנחנו התחלנו את שיתוף הפעולה עם משרד התחבורה עוד בחומש הקודם ב-2010, שם תבינו באיזה מצב היינו.

אמיר וייס: שם בעצם שלושה יישובים ערביים סך הכול היו מחוברים לתחבורה ציבורית.

אמיר וייס: במהלך העשור האחרון יש צמצום משמעותי של הפערים בתחום.

אימאן ח'טיב יאסין: שמענו על העשור האחרון.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רוצים לשמוע על העשור הבא, על חמש השנים הבאות.

אמיר וייס: נכון, בדיוק.

אמיר וייס: כמו שאמרתי, יושב-ראש הוועדה, עדיין ישנם פערים.

אמיר וייס: פערים, לא סוגרים אותם לא בחומש ולא בשני חומשים.

אמיר וייס: מבחינת הצפי לעתיד, וזה אני חושב אחת הבשורות היותר משמעותיות, אנחנו עובדים עם כל אחד מהגורמים השונים במשרד התחבורה, אם זה תשתיות, אם זה תחבורה ציבורית, אם זה בטיחות בדרכים שלא עלה פה אבל זה לא פחות חשוב, כי למשל 30% מההרוגים בתאונות הדרכים הם מקרב האוכלוסייה הערבית.

אמיר וייס: אנחנו עובדים בימים האלה ובחודשים האלה ביחד לקראת החומש הבא.

אמיר וייס: אנחנו קוראים לזה 923, זה יהיה החומש הבא, שבו אנחנו מתכוונים להכניס את כל הנושאים האלה, כל הנושאים שעלו, כל הצרכים, כל הפערים וכו' כדי שבאמת לקראת החומש הבא, אני לא יכול להגיד בוודאות שזה יהיה 100% סגירה של פערים, אבל נתקדם ל-100% הזה.

אמיר וייס: זו המטרה שלנו.

אימאן ח'טיב יאסין: מה היעד שהיה עד ל-2020 לסגירת הפערים?

אמיר וייס: היעד שהיה עד ל-2020 הוזכר גם בדברים שנאמרו על ידי נציגי משרד התחבורה.

אמיר וייס: לא דובר שם על 100%.

אמיר וייס: גם אי אפשר להגיע ל-100% תוך חומש.

אימאן ח'טיב יאסין: אני יודעת שאי אפשר להגיע ל-100% אבל היה יעד מסוים.

אימאן ח'טיב יאסין: כמה הושג ממנו?

אמיר וייס: אנחנו פחות או יותר לדעתי עומדים היום על סדר גודל של כ-70%–80% מבחינת היעדים שאליהם רצינו להגיע.

אימאן ח'טיב יאסין: יש דוח שמפרט את מה שנוצל, מה שבוצע ובקשר למה שלא נעשה, למה לא נעשה?

אימאן ח'טיב יאסין: מה החסמים?

אימאן ח'טיב יאסין: איך אפשר להתגבר עליהם?

אימאן ח'טיב יאסין: יש הערכה?

אמיר וייס: הדברים הוצגו על ידי נציגי משרד התחבורה.

אמיר וייס: אין בעיה לשלוח את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: לא בדיוק.

נועה אבירם: אין בעיה לשלוח כל מידע מפורט.

אמיר וייס: אפשר לשלוח קובץ מבחינת ההישגים.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אפשר גם לקבל עם הדבר הזה גם מה התוכנית לחמש השנים הבאות.

אמיר וייס: לגבי התוכנית לחמש השנים הקרובות, את לא יכולה לקבל מאחר וכמו שאמרתי, זה כרגע נמצא בדיונים והכנה מול משרד התחבורה.

אימאן ח'טיב יאסין: כשיש דיונים על תוכנית שהיא כוללת לחברה הערבית, האם יש שותפים מתוך החברה שהם לא רק העובדים שבתוך המשרד, למשל ועד ראשי הרשויות, ארגוני אזרחים שזה העבודה והמומחיות שלהם?

אמיר וייס: בוודאי.

אמיר וייס: כבוד היושב-ראש, זה היה ברור לי מאליו אבל אני אציין את זה.

אמיר וייס: כל עבודה וכל תוכנית, לא משנה באיזה תחום, שאנחנו מקדמים ברשות, נעשית ביחד, חוץ ממשרדי ממשלה, עם ועד ראשי הרשויות, רשויות, גורמים מהמגזר השלישי וכו'.

אמיר וייס: זה בהחלט נעשה.

אמיר וייס: רק חשוב לי להדגיש, זה פחות עלה פה בדיון הנוכחי, שחלק מרכזי שחשוב לנו להכניס לתוכנית הזאת, זה כל הנושא של הבטיחות בדרכים.

אמיר וייס: הוא כמעט ולא קיבל מענה ב-922.

אמיר וייס: זה חשוב מאחר וכמו שאמרתי, כ-20% מהאוכלוסייה הערבית לעומת מספר ההרוגים מקרב האוכלוסייה, היא מעל 30% ולכן זה תחום מאוד מרכזי שלא עלה פה אבל אנחנו בהחלט רוצים לתת לו - - -

אימאן ח'טיב יאסין: יהיה דיון מיוחד לנושא הזה.

אמיר וייס: אוקיי, בסדר.

אמיר וייס: תזמינו לנושא גם את הרשות לבטיחות בדרכים שיציגו את התוכניות שלהם.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: נמצאת איתנו נציגת משרד האוצר, מעין.

מעין ספיבק: נכון.

מעין ספיבק: אני רכזת צוות פנים והחלטות 922 ו-2397 והחלטות ההמשך של החברה הערבית והחברה הבדואית.

מעין ספיבק: אני אגיב בעיקר לגבי תוכנית ההמשך, תוכנית 922, העמידה ביעדים שלה.

מעין ספיבק: אני חושבת שזה באמת תמונה שנכון שהוועדה תקבל, והגוף שיכול לתת אותה בצורה המיטבית זה הרשות לפיתוח כלכלי בחברה הערבית.

מעין ספיבק: לגבי החלטת המשך, ממש בשבועות האחרונים התקבלה החלטה להמשיך את החלטת ההמשך ל-922 לשנת 2021.

מעין ספיבק: אנחנו נמצאים כרגע בשנת תקציב המשכי, והחלטת המשך יותר מהותית דורשת כמובן מעבר לעבודה המקצועית ובחינת החסמים שהיו בהחלטת ממשלה 922 והקשיים בביצוע ונקודות שיש לשפר, דורשת גם החלטה של הממשלה.

מעין ספיבק: אנחנו, הגורמים המקצועיים, החלנו בעבודה המקצועית הזו ובשנה הקרובה אנחנו נקדיש אותה לעבודה.

מעין ספיבק: אני מזמינה גם את הוועדה לשאול ולקבל על זה תמונה.

מעין ספיבק: גם נכון שאנחנו נשב עם כל הגופים, אנשים מתוך החברה הערבית כמובן, ונעבוד, ואני מקווה שזה גם תפקידנו, ללמוד וליישם מתוך החלטת הממשלה הקודמת, לראות מה הצליח ומה פחות ואיך למקד מאמצים, כך שתוכנית החומש הבאה תהיה טובה יותר, וכמובן כל זה בכפוף להחלטה של מקבלי ההחלטות והדרג הפוליטי.

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה באותו רצף שאת מדברת עליו עכשיו, האם יהיה יותר תקציב לתשתיות?

מעין ספיבק: זאת שאלה שאין לנו את היכולת לענות עליה.

מעין ספיבק: אני יכולה להגיד מה אנחנו אולי נמליץ בהמשך אחרי העבודה המקצועית שלנו, ואת זה אני גם לא יודעת להגיד בינתיים, אבל כמובן שבסוף ההחלטה תהיה של הדרג הפוליטי.

אימאן ח'טיב יאסין: לפחות מהדרג המקצועי, ממה שאתם רואים, לא חושבים שיש צורך להשקיע יותר בתשתיות בחברה הערבית?

אימאן ח'טיב יאסין: שזה דבר שאפשר להמליץ.

מעין ספיבק: אני לא יודעת לומר את זה עדיין.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי, תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: רצית להגיד משהו, נכון?

נועה אבירם: כן, רציתי לחדד לגבי מספר נושאים שהעלו, להתייחס אליהם.

נועה אבירם: אז קודם כל נאמר פה לגבי הקשר עם הרשויות.

נועה אבירם: בהחלט הצגתי את זה שזה חסם.

נועה אבירם: זה חסם, אני חושבת שהוא לא רק בתחבורה אלא כל מערכת היחסים בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי, וכן אנחנו באים להתמודד עם החסם הזה, כמו שאמרתי, בצעד שהוא ייחודי והוא ראשוני.

נועה אבירם: דווקא פה ביישובי החברה הערבית, הם אלה שמובילים.

נועה אבירם: מונו 20 מתאמי תחבורה ציבורית ברשויות המקומיות כדי שיהיה שם איש קשר שמתוגמל לשם זה, שמקבל שכר עבור היכולת לאתר חסמים בנושא ולייצר את הקשר הטוב יותר איתנו.

נועה אבירם: הם קיבלו כולם הכשרה.

אימאן ח'טיב יאסין: החוזים שלהם מסתיימים בסוף השנה.

נועה אבירם: נכון.

אימאן ח'טיב יאסין: יש צפי להעסקתם לשנה הבאה?

נועה אבירם: אנחנו מעוניינים להמשיך ולחדש אותם.

נועה אבירם: אנחנו "על זה", מה שנקרא, כדי להמשיך.

אימאן ח'טיב יאסין: יש תקציב שהם ימשיכו את העבודה שלהם?

נועה אבירם: זה נמצא בבקשה תקציבית שלנו ואנחנו צריכים לעשות איזושהי פרוצדורה לאשר את זה.

נועה אבירם: אני לא רוצה לברך על המוגמר לפני שזה נגמר, אבל זה נושא שאמור להיפתר.

אימאן ח'טיב יאסין: חודש, והשנה מסתיימת.

נועה אבירם: כן.

נועה אבירם: לצערי, אנחנו כולנו מכירים את העולם - - -

אימאן ח'טיב יאסין: אז אולי נציגת האוצר תיתן לנו תשובה?

נועה אבירם: זה לא אצל מעין אבל אנחנו יד ביד עם האוצר ומטפלים בזה.

נועה אבירם: לא מאמינה שתהיה שם בעיה.

נועה אבירם: אם תהיה שם בעיה, אנחנו נשמח לשלב ידיים בעניין הזה, אבל כן יש שם פיילוט שנעשה והאנשים הזה הוכשרו לתפקיד.

נועה אבירם: הם מלווים על ידי הצוות שלנו ומלווים בהדרכה מוסדרת אחת לרבעון ובתהליך שוטף איפה שצריך, אז בהחלט אנחנו מקדמים ומשמרים את הקשר הזה עם הרשויות המקומיות, כמה שניתן.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי.

אימאן ח'טיב יאסין: שאלה אחרונה לגבי הצפי לגבי הנגישות בתוך החברה הערבית, בתוך תוכנית האב הכוללת.

נועה אבירם: חשוב לי לציין, כי אולי היה נשמע פה כאילו לא עמדנו בהוראות החוק.

נועה אבירם: בהוראות החוק אנחנו עומדים.

נועה אבירם: השאלה אולי היא שאלה אחרת, האם החוק - - -

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו עומדים, אבל ב-70% מהיישובים לא עומדים.

אימאן ח'טיב יאסין: אפילו יותר.

נועה אבירם: איפה שיש, עומדים בהוראות החוק.

נועה אבירם: האם זה שאפתי מספיק?

נועה אבירם: האם זה טוב מספיק?

אימאן ח'טיב יאסין: זה אפילו לא מספיק.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו לא מדברים על טוב.

אימאן ח'טיב יאסין: כולנו יודעים את העובדה הזאת.

נועה אבירם: אמרנו מפורשות, נאמר פה בכמה מקרים, יש עוד דרך ארוכה שעלינו לעבור, אבל איפה שנכנס שירות עירוני, הוא נכנס כשירות נגיש לאנשים עם מוגבלויות.

נועה אבירם: צפויות הרחבות במקומות נוספות שציינתי אותם, בטייבה, בעראבה, בבאקה, בתל שבע.

נועה אבירם: אנחנו בהרבה מקומות הולכים להרחיב ולשפר את השירות העירוני, וכן, זה ריצה למרחקים ארוכים, בוודאי.

נועה אבירם: יש פה עוד הרבה מאוד לעשות.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי, תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להודות לכל מי שנמצא והיה איתנו בפגישה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה למרכז המחקר על התרומה.

אימאן ח'טיב יאסין: עידית, תודה רבה לך על הליווי והעזרה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לקרוא את הסיכום של הישיבה.

אימאן ח'טיב יאסין: הוועדה מבקשת ממשרד התחבורה להעביר אלינו את תוכנית האב שגיבשה לתחבורה ציבורית בחברה הערבית, עד ליום ה-1 בדצמבר 2020.

אימאן ח'טיב יאסין: הוועדה מבקשת ממשרד התחבורה להעביר אלינו דיווח בכתב על ניצול תקציב הנגשת תחנות אוטובוסים לאנשים עם מוגבלות בחברה הערבית, ובה לפרט ככל הידוע על חסמים ביישובים בהם לא נוצל התקציב, עד ליום 1 בדצמבר 2020.

אימאן ח'טיב יאסין: הוועדה קוראת למשרד התחבורה לתת מענה למינוי ממונה תחבורה ציבורית גם ביישובים קטנים מ-15,000 תושבים בהם לא מונה ממונה, ומציעה לשקול את ההצעה למנות ממונה אזורי.

אימאן ח'טיב יאסין: הוועדה מבקשת לקבל תשובה עד לתחילת דצמבר לגבי המשך עבודתם של הממונים לתחבורה ביישובים הערבים.

אימאן ח'טיב יאסין: הוועדה קוראת למשרד התחבורה להאיץ את הקמת מערך ההדרכה החדש למתן שירות לאנשים עם מוגבלות, לנהגי תחבורה ציבורית.

אימאן ח'טיב יאסין: הוועדה סבורה שיש להדריך בנוסף, דרגים נוספים שיש להם קשר לנושא של תחבורה ציבורית, לאנשים עם מוגבלות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לבקש מהמשרד שיחשוב על פתרונות יצירתיים, איך שנאמר קודם, לגבי הנגשת השירותים גם במקומות שאין אפשרות לתחבורה ציבורית ולאוטובוסים רגילים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חייבת להגיד שבשבוע שעבר הייתה לי ישיבה עם חבר הכנסת סמי אבו שחאדה כהכנה לישיבה הזאת, שנבצר ממנו להגיע לישיבה ולהעלות דברים, ואחד הפתרונות שאני רוצה להעלות כאן זה באמת הנגשת מוניות בתוך היישובים, ולא רק בתוך היישובים הערביים בכלל, גם בתוך היישובים הערביים שהמצוקה כל כך קשה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שעל משרד התחבורה לעזור בתהליך הזה כדי לעזור לאותם בעלי מוניות שיהיו מונגשים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שזה שירות נחוץ וגם נגיש.

אימאן ח'טיב יאסין: זה שירות שאפשר לעשות אותו, ולא מחייב כל כך הרבה תשתיות.

אימאן ח'טיב יאסין: זה מחייב לעזור לאותן מוניות בסבסוד, במימון.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך לבחון את ההצעה הזאת בצורה מאוד רצינית, כי אני חושבת שזה יכול להביא לפתרון מהיר לאותם אנשים.

אימאן ח'טיב יאסין: זה יוצא משתי נקודות הנחה בסיסיות: הדבר הראשון זה העיקרון והבסיס של כבוד ושוויון לאדם באשר הוא, ולא משנה אם הוא סובל ממוגבלות או לא.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר השני, זה באמת יכול להביא לפתרון ולרווחה ולהקלה תעסוקתית וחברתית לכלל האוכלוסייה ובמיוחד לאנשים עם מוגבלות.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו מדברים על הסוגיה של המוניות, נמצא איתנו גלעד ישראלי, מנכ"ל טיבאס.

אימאן ח'טיב יאסין: נשמע מה יש לו להציע לנו בנושא.

אימאן ח'טיב יאסין: בבקשה, למרות שאנחנו בסיכום, אבל כיוון שהדבר מאוד חשוב.

גלעד ישראלי: כן, זה בדיוק הנקודה שעליה דיברת עכשיו.

גלעד ישראלי: תודה על זכות הדיבור.

גלעד ישראלי: מה שאנחנו עושים זה שירות של נסיעות משותפות במוניות, שאנשים היום מזמינים דרך האפליקציה ואנחנו מחברים אותם ביחד.

גלעד ישראלי: יש מוניות שהן מוניות מונגשות.

גלעד ישראלי: בהרבה מקומות, בעיקר מקומות עם בעיות תשתית, יש מקומות שאוטובוסים לא יכולים להיכנס לתוך הרחוב.

אימאן ח'טיב יאסין: בתוך היישובים הערביים יש מוניות מונגשות?

גלעד ישראלי: כן, יש מוניות מונגשות.

גלעד ישראלי: לפעמים יש מחסור במוניות מונגשות באזורים מסוימים אבל בטח ובטח אם מסבסדים - - -

אימאן ח'טיב יאסין: אני עד עכשיו לא פגשתי אף מונית בשום יישוב ערבי.

אימאן ח'טיב יאסין: אני שמחה לשמוע שיש ואשמח גם שתגיד איפה זה נמצא, שאנשים גם ידעו.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו בשידור חי.

גלעד ישראלי: כן, יש כל מיני הגדרות של כמה מוניות מונגשות חייבות להיות ונמצאות ברחוב.

גלעד ישראלי: יש באמת הרבה תלונות של מחסור במוניות מונגשות, אבל המוניות האלה קיימות, בטח ובטח אם באים ומסבסדים שירות כזה ואומרים לנהג מונית, אוקיי, אנחנו משלמים לך, זה לא על פי דרישה, משלמים לך בשביל שתהיה באזור מסוים.

גלעד ישראלי: אנחנו מדברים על שירות מסובסד, אז ודאי וודאי שאפשר לסבסד מוניות מונגשות שיהיו דווקא באזורים ספציפיים שבהם אנחנו יודעים שיש בעיות קשות יותר בתחבורה הציבורית ובהנגשת תחבורה ציבורית, ובטח ובטח אם יש כל מיני בעיות תשתיות, בין אם זה הכבישים שהזכרתי, שהם אולי צרים מדי לאוטובוס או כל מיני דברים כאלה.

גלעד ישראלי: אפשר להביא מוניות מונגשות שזה יהיה פתרון הרבה יותר זול וגם הרבה יותר אפקטיבי בסופו של דבר.

גלעד ישראלי: בן אדם עם מוגבלות שנמצא באותו אזור וצריך ללכת רחוק עד שהוא מגיע לאוטובוס, במקום זה המונית המונגשת שהיא שיתופית, מגיעה עד אליו וכל זה בלי המון תחנות או מסלול מסורבל, כי זה לפי דרישה.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להמשיך בהמלצות.

אימאן ח'טיב יאסין: שמענו מעמותת סיכוי על המחסור בכוח אדם.

אימאן ח'טיב יאסין: אני כאן באמת רוצה להמליץ למשרד התחבורה ליזום בתוך התוכנית הבאה עידוד, תמריצים לסטודנטים שילכו ללמוד את אותם נושאים שאנחנו צריכים כדי להתגבר על הסוגיה של המחסור בכוח אדם שהוא מומחה בתוך החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר השני שאני רוצה להעלות ולהמליץ, זה כל הנושא של הנגשה מבחינת השפות.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו יודעים שקיים מחסור רב ולא בכל המקומות ולא בכל השפות.

אימאן ח'טיב יאסין: נכון, מה שנעשה חדש, זה קיים.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך לעשות מיפוי ולראות איפה יש מחסור ולסגור את הפער בקיים.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר הנוסף שגם שמעתי עליו מאנשים שסובלים ממוגבלות, שהרבה פעמים נהגי אוטובוס מגיעים לתחנות ולא מזהים ולא מחכים עד שעולים אנשים עם מוגבלות, אז לבדוק אפשרות לשים אפליקציה בתוך האוטובוס, שתזהה, שתסמן, שתיתן איתות לנהג שיש אדם עם מוגבלות שנמצא בתחנה, ושהוא יוכל לחכות לו כדי לקבל את השירות ולעלות לאוטובוס.

אימאן ח'טיב יאסין: המון תודות לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו נוציא סיכום מסודר.

אימאן ח'טיב יאסין: נשלח מכתב לשרת התחבורה.

אימאן ח'טיב יאסין: בנושא הזה אנחנו יודעים שהדרך עוד ארוכה וצריך לשים את הדברים על השולחן גם לפני שאנחנו נכנסים ומאשרים את תקציב 2021, וזו פנייה גם למשרד התחבורה לדרוש את התקציבים בתקציב של השנה הבאה.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה לכולם.