ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 96, 2020-11-09 09:42

רם שפע: בוקר טוב לכולם, פתחו של שבוע חדש של עבודת הכנסת.

רם שפע: אנחנו מייד נעבור כמובן לדיון שלשמו התכנסנו בנושא שיזמו חבר הכנסת יבגני סובה וחבר הכנסת, חבר הוועדה, סמי אבו שחאדה, בנושא המציאות שרק כמחצית מהמורים הוכשרו ללמידה מרחוק.

רם שפע: תיכף נשמע על זה אבל רגע לפני, אני רוצה להציג לכם תוכנית שהצגתי ממש הבוקר, ואני רוצה רגע להתייחס אליה פה בצורה רשמית ומסודרת.

רם שפע: אחרי זה אנחנו נצלול לדיון, אז מי שאיתנו, אתם תשמעו כמה דקות דברים אחרים ואחרי זה נצלול לנושא עצמו.

רם שפע: היום בבוקר אחרי כמה שבועות של עבודה שלי ביחד עם חברי הוועדה, הצגנו תוכנית שנקראת "יוצאים מהריבוע", שהמטרה שלה היא גם לצאת מהקופסה ולחשוב מחשבות קצת יותר יצירתיות, ובעיקר להוציא את ילדי וילדות ישראל מהזום ולייצר איזשהו חינוך שכבר כל כך הרבה זמן כולם מחכים לו.

רם שפע: התוכנית הזאת גובשה בתיאום כמעט מוחלט על כל הסעיפים, גם עם השלטון המקומי, גם עם המועצות האזוריות, גם עם הנהגת ההורים, גם עם המורים, גם עם ארגוני המנהלים, גם עם התלמידים.

רם שפע: אין גורם בשטח שלא פגשתי, ופגשנו, חברי הוועדה בשבועות האחרונים, ויש לה כמה עקרונות, שבתקווה, יצליחו לגרום לאותם ילדים לצאת מהריבוע ולחזור ללמוד.

רם שפע: אני אגיד בפתח הדברים, אין כוונה מחר בבוקר להחזיר את כל ילדי ישראל לתוך כיתות.

רם שפע: ברור לי שיש לזה אפקט משמעותי מדי על התחלואה, אבל כן אני לא מוכן, וכך גם חברי ועדת החינוך, לקבל מציאות שבה ימשיכו ילדי כיתות ה'–י"ב להישאר בבית, לפתח חרדות, להתדרדר למציאות נפשית-מנטלית נוראית של תחושת ריחוק מהחברים שלהם, מהמורים והמורות שלהם.

רם שפע: אנחנו צריכים לעשות הכול, ואני אומר את זה כמובן למשרד החינוך וגם לקבינט הקורונה, כדי לאפשר לילדים האלה מפגש חינוכי מסוים גם אם הם לא חוזרים ללמוד לימודים מלאים.

רם שפע: ברור שאנחנו בשנה קשה, אבל אסור לוותר על מערכת החינוך וצריך לשים את זה בסדר עדיפויות אחר ביחס לשאר הדברים.

רם שפע: כמו שאמרתי ואפשר גם לראות במצגת, מי שבזום, אלו השותפים לבניית התוכנית.

רם שפע: כמובן שחינוך הוא צורך חיוני.

רם שפע: זה לא הגדרה סתמית אלא להגדיר את זה כצורך חיוני של מדינת ישראל.

רם שפע: אתם רואים מה קורה.

רם שפע: כמעט כל מדינות העולם שנכנסו לסגר, השאירו את מערכת החינוך שלהם פתוחה כמעט לגמרי או בכל מיני קונסטלציות, וישראל היא כמעט, חוץ מממש עוד כמה בודדות, המדינה היחידה בעולם שפשוט סוגרת את מערכת החינוך ומתייחסת לזה כאל עובדה שיש בה היגיון.

רם שפע: כמובן שלושת העקרונות הבסיסיים, נראה לי שזה אמור להיות ברור לכולם למרות שזה עדיין לא: אנחנו צריכים לתת מענה חברתי-רגשי, דיברתי על זה מהתחלה.

רם שפע: זה חייב לבוא, ופה אני סומך על משרד הבריאות, לצד כללים מאוד מאוד נוקשים של שמירה על הבריאות.

רם שפע: יש הרבה מנגנונים הרבה יותר אפקטיביים ממה שעשינו עד עכשיו ביחס לאפשרויות של הבדיקות.

רם שפע: הדבר המשמעותי שעד עכשיו לא קורה, זה להעביר חלק ניכר מסמכויות הניהול אל הרשויות המקומיות ביחד עם מנהלי בתי הספר ומנהלי אגפי החינוך באותה רשות.

רם שפע: הם היחידים היום שיכולים לתת מענה מספיק גמיש ואיכותי לאותם ילדים וילדות.

רם שפע: כל מה שננסה לעשות, אמרתי את זה לשר גלנט כמה פעמים ואני אומר את זה גם פה, אי אפשר להמשיך לחשוב שיש מתווה אחד לכל מדינת ישראל והוא יצליח לעבוד.

רם שפע: אין סיכוי.

רם שפע: המודל של מתווה שמתאים לכולם פשוט קרס ופשט רגל ועכשיו צריך להציג איזושהי אפשרות לתוכנית שיהיה בה מרחב תמרון לרשויות המקומיות.

רם שפע: דיברנו על העברת סמכויות לשלטון המקומי.

רם שפע: אנחנו מכנים את זה שצריך להקים בכל רשות, קבינט חינוך מקומי, זה מה שאמרתי, עם הנהגת ההורים, עם פיקוד העורף, עם מנהלי אגף החינוך בעיר.

רם שפע: הרשות ומנהלי בתי הספר, ודיברתי עם כולם, עם כל הגורמים האלה, הם היחידים שיודעים לעשות את זה בצורה מיטבית.

רם שפע: השינוי אולי המשמעותי ביותר שאנחנו מציעים, זה להפסיק לחשוב במונחים של ימי למידה מלאים ולעבור למונח של בנק שעות שבועי.

רם שפע: כל תלמיד ותלמידה בישראל, צריך להיות להם מינימום של שעות פרונטליות שבהם הם חייבים לפגוש מורה או מורה, חייבים לפגוש את החברים שלהם, ובכך אנחנו נותנים לרשות גמישות לאיך לסדר את זה.

רם שפע: שוחחתי עם רן ארז בימים האחרונים שיחות ארוכות ורבות בנושאים האלה.

רם שפע: הוא מוכן וגם אמר את זה היום לשמחתי תקשורתית, לעבור ללמוד במשמרות.

רם שפע: האפשרות של משמרות, ככל שבית הספר והרשות מוכנים, זה אפשרות שתיתן המון מענים שכרגע פשוט לא קיימים, והיא בעיקר תמנע אינטראקציות בין תלמידים לתלמידים ובין תלמידים למורים, ובכך אנחנו נפחית תחלואה ונאפשר הרבה יותר חינוך.

רם שפע: המודל של בנק שעות שבועי, בעיניי, אגב, שוחחתי על זה גם ארוכות עם יפה בן דוד מהסתדרות המורים, שגם לה המודל הזה נשמע כמשהו שהוא יכול לתת מענה ופתרונות שעד עכשיו לא היו לנו.

רם שפע: גם על המסגרת של הזום, והנושא שאנחנו מדברים עליו פה מאוד קשור לסיפור של הכשרת מורים ומורות לזום או ללמידה מרחוק, אז ברור שבכל מקרה אנחנו צריכים, ואני בטוח שגם משרד החינוך עושה את זה ואנחנו צריכים לעשות את זה בצורה יותר מיטבית, להגביל ולהגדיר איזה שהם גבולות גזרה ללמידה בזום, גם לכל מפגש ולכל הקנייה וגם למהלך שבוע.

רם שפע: נראה לי לא סביר שימשיכו להיות ילדים שיושבים עשרות שעות בשבוע מול הזום.

רם שפע: אין בזה ערך חינוכי גם אם יש בהם הקנייה של ידע.

רם שפע: דבר נוסף, לא דיברתי עליו עד עכשיו, כמובן צמצום ענק בהיקפי החומר לבגרות.

רם שפע: אי אפשר להמשיך לחשוב בשבוע הראשון של נובמבר, שהגיוני שהבגרויות יתנהלו כמעט כרגיל עם איזו דחייה קלה לפברואר, בזמן שהילדים בכלל עדיין לא חזרו ושוב נתוני התחלואה וה-R שלנו עולה.

רם שפע: ברור לי מה יקרה בקבינט הקורונה בימים האחרונים, אז חייבים לבוא הרבה יותר לקראתם בצמצום בגרויות ובעיקר בצמצום חומר.

רם שפע: זה הסיפור המשמעותי ביותר.

רם שפע: הדבר האחרון שחשוב לי להגיד, וגם פה אני בטוח שהמשרד מבין את זה, ודאי המורים והמנהלים ששוחחתי איתם מבינים את זה.

רם שפע: אנחנו צריכים להעדיף מענה רגשי על פני הקניית חומר ומידע, שמה לעשות, בשנה הזאת הופך להיות פחות רלוונטי.

רם שפע: אגב, בתפיסות החינוך שלי כאיש חינוך, אני חושב שבדרך כלל הוא פחות רלוונטי ובית הספר לא אמור להיות מקום שבו משננים ידע, אלא באמת מקבלים מענה, ואנחנו רואים את הצורך.

רם שפע: לכולנו יש ילדים ואחיינים וחברים שגרים סביבנו.

רם שפע: אנחנו רואים שהדבר הכי קשה זה העובדה שהם פשוט לא מקבלים מענה לצורך הנפשי-מנטלי שלהם לפגוש חברים או לפגוש את המורה והמורה.

רם שפע: עד כאן תוכנית "יוצאים מהריבוע".

רם שפע: הצגתי את זה פה גם בצורה רשמית.

רם שפע: זה כבר קיבל את הביטוי הבוקר גם בתקשורת.

רם שפע: אנחנו ממש בקרוב נקיים על זה דיון פה בוועדת החינוך, על מה עושים עם כיתות ה'–י"ב ואיך גורמים להם באמת לקבל מענה.

רם שפע: אני רואה פה גם את נציגי משרד החינוך.

רם שפע: אני מקווה שאתם ביחד איתי מבינים שאנחנו צריכים לפעול יחד כדי שקבינט הקורונה בהובלת השר גלנט, בהובלת יולי אדלשטיין.

רם שפע: אין שום בעיה לייצר מצב שהתוכנית הזאת בחלקה תיושם, ולא להפוך את זה לשום עניין פוליטי.

רם שפע: עד כאן.

רם שפע: עכשיו נתכנס לדיון שלשמו התכנסנו.

רם שפע: חבר הכנסת יבגני סובה וסמי אבו שחאדה, הדיון הזה ביוזמתכם.

רם שפע: מי מכם שרוצה להתחיל, בשמחה, תציגו את הדברים.

רם שפע: אני בטוח שעשיתם את עבודת המחקר בנושא.

רם שפע: בבקשה, יבגני.

יבגני סובה: תודה רבה ידידי, רם שפע, חבר הכנסת, יושב-ראש הוועדה.

יבגני סובה: אני מודה לך על קיום הדיון הזה.

יבגני סובה: תרשה לי להתחיל מהסוף.

יבגני סובה: אני אגיד כמה משפטים ואז אני אתייחס לנקודות.

יבגני סובה: סגר שלישי הוא בדרך.

יבגני סובה: זה רק עניין של זמן.

יבגני סובה: הסיבות לסגר שלישי כלל לא קשורות, לא למצב התחלואה ומערכת החינוך, וגם לא למצב המערכת החינוך.

יבגני סובה: ההשלכות של הסגר השלישי, הראשון שירגיש את ההשלכות של הסגר הזה זאת תהיה מערכת החינוך, לכן מה שאנחנו צריכים להיערך ומה שאנחנו צריכים לשאול היום, כולל אותך כיושב-ראש הוועדה החשובה הזאת, אני חושב שוועדת החינוך היא אחת הוועדות החשובות בכנסת בראיה לטווח ארוך, בראיה אסטרטגית, כי החינוך של ילדנו זה גם מה שנקרא עתיד של המדינה.

יבגני סובה: אני חושב שלא רק שלא נעשו ולא הופקו לקחים מההתנהלות בסגר הראשון ובסגר השני, כל מה שקשור למערכת החינוך, אלא גם אני חושש שהדברים שאנחנו רואים היום, ותיכף אני אתייחס לממצאים המדאיגים של הסקר, הם עלולים לגרום לכך שאנחנו נספור את ההפסדים, לא רק כספיים.

יבגני סובה: אני לא מדבר על ימי בידוד וימי עבודה, אלא גם הפסדים חברתיים.

יבגני סובה: מעבר לנתונים שראיתי את הסקר שנעשה, והמספרים שם כפי שאמרתי, מדאיגים, כמו כל עיתונאי לשעבר עשיתי סקר משלי.

יבגני סובה: הרמתי כמה טלפונים לחברים שלי שהם נמצאים במערכת החינוך.

יבגני סובה: יש לי גם חברות מורות.

יבגני סובה: אנחנו משפחות שאנחנו חברים הרבה שנים.

יבגני סובה: לא שמעתי מילה אחת טובה מאף אחד בהקשר לניהול של מערכת החינוך בזום.

יבגני סובה: כל המורים אומרים שזה לא יתכן.

יבגני סובה: הילדים בוכים.

יבגני סובה: אני לא מדבר כרגע על ילדים גדולים של כיתות י', י"א, שם כבר יצאו מהגיל הזה של הבכי, אבל הילדים שכחו מה זה להרים יד ולהגיד "המורה".

יבגני סובה: כשאני רואה את הילדה הקטנה שלי, יש לי שתי בנות, אחת בכיתה ה', הקטנה בכיתה א'.

יבגני סובה: כרגע הקטנה הלכה כבר לבית הספר כי בית הספר חזר, אבל כשראיתי את הקטנה שמנסה להרים יד, ויושבת בחדר אחר וצועקת, "המורה, המורה, המורה", ואני לא מצליח להבין מה קורה.

יבגני סובה: המורה לא שומעת אותה.

יבגני סובה: כל הילדים ב"השתק".

יבגני סובה: הילדים המסכנים האלה בכיתות א'–ב', "המורה", "המורה".

יבגני סובה: זה לא יתכן, ואז אני נכנס וברגע שאני נכנס כהורה, זה לא זום, זה כבר חינוך ביתי.

יבגני סובה: אני פונה אליך וגם לכל חברי הוועדה ולוועדה עצמה.

יבגני סובה: כשאני רואה ש-30% של המורים אומרים שאין להם מחשב מתאים וזמין לשימוש לצרכי הוראה, זה מדאיג אותי כחבר כנסת, כאזרח, כאבא.

יבגני סובה: כשאני רואה ש-54% של המורים שהיו בסקר, מכיתות א'–ו' אומרים שאין תנאים בבתים שלהם שמאפשרים הוראה מרחוק, אני מודאג.

יבגני סובה: 57% מהמורים מכיתות א'–ו' השיבו בחיוב שיש להם את הציוד ההיקפי למחשב, כלומר מיקרופון, אוזניות, מצלמות וכדומה.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, אתה צריך לזעוק לשמיים עם הנתון הזה, ומבחינתי אני מציע לך כל שבוע להביא לפה אנשים הכי בכירים במערכת החינוך ופשוט לשמוע מה הם עושים בשביל שהדבר הזה לא יקרה, ולא להסתפק במילים גבוהות ולא להסתפק בהצהרות.

יבגני סובה: פשוט לעשות עבודה יסודית, עבודת פיקוח, שלצורך עבודת הפיקוח נועדה ועדת החינוך בכנסת.

יבגני סובה: אני מקווה שהדיון הזה יהיה מעשי, שאנחנו נוכל לשמוע גם את הנציגים של משרד החינוך.

יבגני סובה: חבריי גם יוסיפו לממצאים העגומים האלה, כי אני חושב שהממצאים מהסקר שהוצג לנו, מאוד מדאיגים, אז תודה לך על קיום הדיון הזה.

רם שפע: תודה רבה, חבר הכנסת סובה.

רם שפע: כמובן שנשמע את משרד החינוך.

רם שפע: אני רואה פה נציגים מאוד בכירים.

רם שפע: אני בטוח ומאמין שהם יידעו לתת לנו תשובות ואנחנו נשאל את השאלות.

רם שפע: בבקשה, חברי, סמי אבו שחאדה.

סמי אבו שחאדה: בוקר טוב, רם, תודה על הדיון הזה.

סמי אבו שחאדה: כולם יודעים בתוך המערכת כשאתה מדבר עם האנשים, שהמערכת בקושי מתפקדת, ומתפקדת באחוזים מאוד קטנים, וזה דבר שמתמשך כבר כמה חודשים.

סמי אבו שחאדה: הסקר שלפנינו מדבר על כמעט 50% מצוותי ההוראה, ברגע שעשו את הסקר, לא עברו שום הכשרה ללמד מרחוק.

סמי אבו שחאדה: עזוב את כל הבעיות של הלימוד מרחוק, שאני לא רואה בזה שום דבר טוב.

סמי אבו שחאדה: דרך אגב, אני באמת מאמין שהמצב החדש שאנחנו נמצאים בו, החזיר בחוזקה את מעמדו של המורה כמי שעובד בתוך הכיתה.

סמי אבו שחאדה: המיתוסים האלה של הלימוד מרחוק וכל הדברים החיוביים שיוצאים, הם מתבררים כמיתוסים.

סמי אבו שחאדה: כנראה שיש משהו מאוד טוב במערכת החינוך עם כל הבעייתיות שיש בה, בזה שיש מורה בכיתה ויש תלמידים וכל התהליך הזה.

סמי אבו שחאדה: כנראה שזה כלי הרבה יותר טוב.

סמי אבו שחאדה: כל מי שעובד, אומר את זה.

סמי אבו שחאדה: כש-50% בכלל לא יודעים ללמד מרחוק.

סמי אבו שחאדה: זה אומר שקודם כל יהיו פה פערים.

סמי אבו שחאדה: יהיה לזה השלכות.

סמי אבו שחאדה: לעובדה הזאת יש השלכות שהן ברורות.

סמי אבו שחאדה: יש פערים סוציו-אקונומיים.

סמי אבו שחאדה: אני אתמול הייתי בסיבוב בנגב.

סמי אבו שחאדה: גם המורים שיודעים ללמד מרחוק, אין להם בכלל תשתית ללמד מרחוק.

סמי אבו שחאדה: אין חשמל, אין אינטרנט, אין מחשבים.

סמי אבו שחאדה: מה שקורה, שהולך להתפתח פער מאוד גדול בתוך המערכת.

סמי אבו שחאדה: כמובן מי שיותר נמוך בסולם הסוציו-אקונומי, יפגע הרבה יותר קשה כמו בכל דבר אחר שקורה עכשיו עם כל השינויים האלה בקורונה, ויהיה לזה גם השלכות מאוד חמורות.

סמי אבו שחאדה: מה יקרה עם התלמידים של הבגרות?

סמי אבו שחאדה: בשנה שעברה היה אלפי קורבנות לדבר הזה.

סמי אבו שחאדה: אנשים שלא למדו נתבקשו להיבחן לבגרויות.

סמי אבו שחאדה: זה ממשיך, זה כבר שנה שנייה.

סמי אבו שחאדה: מי שהיה בכיתה י"א, עכשיו הוא בכיתה י"ב.

סמי אבו שחאדה: מי שאין לו את הכלים או שצוות ההוראה שלו לא יכול ללמד אותו, כי 50% לא יודעים איך עושים את זה בכלל.

סמי אבו שחאדה: מה יהיה עם התלמידים של הבגרויות?

סמי אבו שחאדה: אנחנו גם נהיה חייבים לעשות איזשהו דיון רציני בוועדה, רם, על מה יהיה עם התלמידים של י', י"א, י"ב בכל העולם הזה של בחינות הבגרות.

סמי אבו שחאדה: בנוסף להשלכות האלה יש גם פתרון שהוא לא קשה מדי.

סמי אבו שחאדה: צריך הכשרות.

סמי אבו שחאדה: המורים צריכים לעבור הכשרה מהירה של איך בכלל לעבוד מרחוק.

סמי אבו שחאדה: גם המורים וגם התלמידים.

סמי אבו שחאדה: לא כולם יודעים.

סמי אבו שחאדה: לא לכולם היה מחשב בבית.

סמי אבו שחאדה: זה לא העולם של כולם.

סמי אבו שחאדה: אנשים לא נולדים עם זום בגנים.

סמי אבו שחאדה: צריך ללמד אותם איך לעשות את זה.

סמי אבו שחאדה: אנחנו צריכים לשים יעד עם תאריך ברור, מתי יעברו כל צוותי ההוראה במדינת ישראל הכשרה ללימוד מרחוק.

סמי אבו שחאדה: אנחנו צריכים לדעת.

סמי אבו שחאדה: ברגע שהם לא עוברים את זה, מה יהיה עם התלמידים?

סמי אבו שחאדה: מה יהיה הפתרון שאנחנו נותנים לתלמידים?

סמי אבו שחאדה: הכשרות של המורים, אני חושב שעד סוף השנה זה דבר שצריך להיגמר.

סמי אבו שחאדה: הכשרת המורים לעבודה מרחוק זה דבר שצריך להיות מוכן עד סוף השנה.

סמי אבו שחאדה: עד סוף דצמבר צריך להיפתר מהבעיה הזאת, ואז גם אנחנו נצטרך להתמודד עם השאלות, מה יהיו ההשלכות של זה שבמשך מעל לשנת לימודים תלמידים לא למדו ומה עושים עם הדבר הזה?

סמי אבו שחאדה: תודה, רם.

רם שפע: תודה רבה, סמי אבו שחאדה.

רם שפע: נעבור אליך, חברת הכנסת ח'טיב, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב כבוד היו"ר, חברים וחברות, אני ממש מעריכה ומודה על היוזמה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: אני בעצמי הגשתי הצעה לסדר בנושא של הכשרות המורים והדרכות למורים, כי יש הבדל רב בעיניי בין הכשרה להדרכה.

סמי אבו שחאדה: אימאן, ברשותך רק משפט לגבי העניין הזה של ההכשרות.

סמי אבו שחאדה: זה הדבר שאנחנו יודעים שיש לו תקציב, 12 מיליארד שקלים, שנוצל ממנו אפס.

אימאן ח'טיב יאסין: בנוסף לבעיה הבסיסית, במקום שהלמידה מרחוק במצב טבעי ומתוקן היה אמור להיות כאילו שזה האוטופיה של הלמידה, לתת אפשרויות רחבות והנגשת למידה לכל בן אדם באשר הוא, אבל מה לעשות, לצערנו הרב אנחנו חיים במציאות כזאת שכמעט 50% מהתלמידים, אין להם את היכולת ללמידה מרחוק, מכל הסיבות, והסיבה הכי גדולה, שאין אמצעי קצה ואין תשתיות.

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא השני של ההכשרות הטכנולוגיות למורים דובר רבות, אבל יש עוד פן שלדעתי, ועל זה אני הגשתי את ההצעה שלי, לא דובר בכלל, וזה הליווי למורים בקטע איך הם מתקשרים, איך הם שומרים על עצמם.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו ראינו סרטונים מזוויעים ברשתות על מורות ומורים שבאמצע הלמידה צילמו אותם והפיצו אותם ברשתות.

אימאן ח'טיב יאסין: המורים עוברים גם משבר מאוד גדול.

אימאן ח'טיב יאסין: תתאר לעצמך מה קורה.

אימאן ח'טיב יאסין: שלא לדבר על זכויות יוצרים וכל הדברים, אבל גם על הפגיעה בתדמית של המורים, על חוסר היכולת להתמודד.

אימאן ח'טיב יאסין: תאר לעצמך מורה שיושבת בבית עם ארבעה ילדים, שצריכה גם ללמד אותם ולדאוג ללמידה שלהם, והמורה בבית.

אימאן ח'טיב יאסין: מטבע הדברים מסתכלים כאילו אימא בבית, אז היא בבית.

אימאן ח'טיב יאסין: לא נתנו את האפשרות הזאת כאילו לעשות את ההפרדה, עכשיו זה זמן למידה וזה זמן עבודה בבית, וילד לא יכול להפריד שאימא עכשיו בתוך הלמידה, אז צריך לתת מענים מותאמים לשני הצדדים, גם המורים וגם הילדים.

אימאן ח'טיב יאסין: מצד שני, הבעיה כאן לא בעיה תקציבית.

אימאן ח'טיב יאסין: בואו נדבר על הנושא של תשתיות.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו יודעים שזה נושא שצריך לקחת זמן.

אימאן ח'טיב יאסין: ברצון טוב זה פחות זמן, אבל עדיין זה לוקח זמן מסוים.

אימאן ח'טיב יאסין: התקציב שהוקצה להכשרות למתן משאבים והקצאות במיידי, למה שלא ינוצל?

אימאן ח'טיב יאסין: למה שלא ייצא לפועל?

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא מבינה עד מתי אנחנו מחכים לזה.

אימאן ח'טיב יאסין: בשנה שעברה אמרנו שזה יהיה המחזור של הקורונה.

אימאן ח'טיב יאסין: כנראה בקצב הזה יהיה לנו הרבה מחזורים של קורונה.

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה אם אנחנו נישאר כאן בעמדה של רק לדבר על הדברים או באמת ללחוץ כדי לעשות את הדברים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רואה חשיבות מאוד גדולה לא רק בנושא של התוכן, כבודו, אלא בנושא של הליווי הרגשי-נפשי לתלמידים ולמורים.

אימאן ח'טיב יאסין: למורים שצריכים להתמודד, איך הם מתמודדים עם כל מה שקורה באמצע השיעור.

אימאן ח'טיב יאסין: היא בתוך הבית, הילדים בתוך הבית.

אימאן ח'טיב יאסין: החשיפה הנוראית לילדים גם.

אימאן ח'טיב יאסין: אף אחד לא חשב על הדברים האלו.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו עוד לא מדברים על מה שהיה בסוף שנה שעברה במבחנים של הסטודנטים, איך שפלשו לתוך העולם האישי של הסטודנטים וביקשו להשתלט על המחשבים שלהם ולצלם את המרחבים שהם יושבים.

אימאן ח'טיב יאסין: בשנה שעברה הייתה תקלה רצינית בבגרות של האזרחות.

אימאן ח'טיב יאסין: הייתה הפסקת חשמל ארוכה, אז איך אנחנו מתארגנים לכל הסוגיות האלו?

אימאן ח'טיב יאסין: מכאן כל החשיבות ואני מצפה שבאמת יצאו דברים לא רק ברמה של אמירה, רם, אלא במקום של לתקן.

רם שפע: בואו נשמע מה אומרים נציגי משרד החינוך.

רם שפע: איל רם, סמנכ"ל מינהל עובדי הוראה, משרד החינוך, בעצם מי שאמון על הנושא.

רם שפע: שלום, בוקר טוב.

איל רם: שלום רם, וחברי הכנסת וכולם.

איל רם: אני רוצה ברשותכם לחלק את התשתית לארבע תקופות.

איל רם: טרום הקורונה, מדינת ישראל היא אחת המדינות שמורים בעצמם למדו מרחוק, אחת המדינות המובילות בעולם.

איל רם: בערך 60,000 מורים למדו מרחוק לפני מרץ.

איל רם: לכל המורים גם יש מודל.

איל רם: אנחנו רואים לפי דוחות טאליס, שזה הפיזה שעושים על מורים, שמ-2013 ל-2018 הייתה קפיצה של פי שלושה בשימוש במחשבים, שמורים דיווחו, וזו הייתה הקפיצה הכי גדולה שנעשתה ב-OECD, כלומר הייתה איזושהי סוג של תשתית טרום הקורונה.

איל רם: כמובן שאף אחד לא ציפה לסיטואציה כזאת בכל העולם, והסיטואציה הייתה טראומטית, דרמטית, קשה מאוד.

איל רם: בין מרץ ליוני המורים קיבלו, כל הפיתוח המקצועי שלהם עבר להיות דיגיטלי.

איל רם: כ-100,000 מורים עברו הדרכות ללמד מרחוק.

איל רם: ניבנו יחידות דיגיטליות ללמידה עצמית.

איל רם: מעל 12,000 מורים, אנחנו יודעים, השלימו את כל היחידות אבל חלקם למדו באופן עצמאי גם הרבה מעבר לכך.

איל רם: טרום הקורונה גם היה ב-1,800 בתי ספר רכזי תקשוב שעזרו.

איל רם: הסקר נעשה בנקודת הזמן הזאת בעצם.

איל רם: הממצאים נגמרו בסוף יולי–תחילת אוגוסט כדי לסייע לנו לבנות את תשפ"א.

איל רם: מאז עברו ארבעה חודשים מאוד מאוד אינטנסיביים.

איל רם: כל השנים מורים מתחילים ללמוד אחרי החגים.

איל רם: במהלך אוגוסט השנה 70,000 מורים השתתפו בקורסים, הרצאות, סדנאות שאנחנו הפעלנו דרך המחוזות במשרד החינוך.

איל רם: מעבר לזה עוד הרשויות עשו והרשתות עשו, ואנשים למדו באופן עצמאי מכל מיני סוגים.

איל רם: חוץ מזה קיבלנו תקציב לכ-4,000 רכזי תקשוב, כלומר עוד 2,000 בתי ספר נכנסים ללמד עם רכזי תקשוב בתוך בתי ספר.

איל רם: הכשרנו 3,000 מורי מורים להוביל את הפיתוח המקצועי הדיגיטלי ואת הפיתוח המקצועי באיך ללמד מרחוק.

איל רם: כל הקיץ עבדנו מאוד אינטנסיבית ובנינו השתלמות בית-ספרית על הנושאים הטכנו-פדגוגיים ועל ההיבטים הרגשיים-חברתיים שקשורים ללמידה מרחוק, שהיא השתלמות שהתחילה ב-3,916 בתי ספר בארץ.

איל רם: 85% מבתי הספר נכנסו לתוך ההשתלמות הזאת.

איל רם: מי שלא נכנס זה בדרך כלל אנשים שעשו את זה בשנתיים האחרונות, אבל חשוב להגיד, הסקר אומר ביולי ש-50% מהמורים עברו בשנתיים האחרונות קורסים בלמידה מרחוק.

איל רם: זה לא נתון כל כך גרוע.

איל רם: אם היינו יודעים שיש קורונה, היינו אומרים 100, אבל אם הסקר היה עובר היום, אז 100% מהמורים היו כבר אומרים שהם למדו בלמידה מרחוק.

איל רם: אנחנו מעולם לא חייבנו ותקצבנו השתלמויות בית-ספריות בעוצמה כזאת של למידה מרחוק.

איל רם: לא הייתה לזה שום התנגדות כי כולם רצו את זה והיו צריכים את זה.

איל רם: ב-4,000 בתי ספר יש השתלמות בית-ספרית.

איל רם: נפתחו עוד כ-1,000 קורסים לבעלי תפקידים בתחום, ובינואר–פברואר עם הגעת תקציב של 2021, הולכים להיפתח סדר גודל של עוד 5,000 קורסים שלפחות 30% מהם מיועד ללמידה מרחוק.

איל רם: פרט לכך יש מערך הדרכה גדול שאולי קובי פה שמוביל אותו, יכול לתאר, מערך הדרכה גדול של מאות רבות של מדריכים שמסייעים בבתי הספר, ה-helpdesk שיש למורים, מרכזי סימולציה שעוזרים למורים להתאמן עם שחקנים.

איל רם: אם תרצו ויהיה זמן, אני יכול גם להראות פה קטעים, איך ממש מתאמנים עם שחקנים שנכנסים לך לזום ועושים בעיה, כמו שתלמידים עושים לפעמים בעיה בזום.

איל רם: איך מורים מתאמנים עם זה.

איל רם: יש לנו את המדריכים הדיסציפלינאריים שמסייעים להם בתחומים האלו.

איל רם: יש מערך מאוד גדול שעוטף את המורים ואנחנו כל הזמן בוחנים ורואים מה כדאי עוד לעשות, האם כדאי גם לפתח שיעורים פרטיים למורים מעבר לכל הדברים או שיש כבר מנגנונים מספיקים.

איל רם: יש גם המון אפשרויות ללמידה עצמית.

איל רם: בימים אלו אנחנו מצלמים את טובי המרצים בתחומים האלה כדי גם את זה להנגיש למורים.

איל רם: להגיד לא נעשה כלום?

איל רם: בטח יש מה לעשות עוד.

איל רם: אני חושב שגם באמת האתגר הוא פנומנלי, הוא אתגר שכולם נמצאים בו.

איל רם: אני אומר ומסכם, התשתית הייתה לא רעה ביחס לעולם.

איל רם: הפעילות שלנו הייתה ממש מיידית אבל הקיץ ובעיקר הסתיו הם מלאי למידה של מורים ברמה שלא נראתה בעבר.

איל רם: (היו"ר סמי אבו שחאדה)

סמי אבו שחאדה: איל, תודה רבה לך.

סמי אבו שחאדה: אני מבין ממך שהדיון הזה הוא מיותר, למרות שאתמול הייתי בנגב ושמעתי דברים אחרים דווקא ממרכזי הכשרה של מורים, שהנתונים הם לא הגיעו עדיין לא ל-100% ולא ל-90% ולא ל-80%, ושהתמונה הרבה יותר קשה, אבל נשמע את חברת הכנסת קרן ברק ונחזור עוד מעט למשרד החינוך.

סמי אבו שחאדה: תודה.

קרן ברק: אני אורחת פעם בשבוע בוועדה בדיונים שקשורים למה קורה בבתי הספר, ועדיין לא הצלחתי להבין איך נוצרה הסיטואציה שמדברים על כיתות ה' ו-י"ב באותה נשימה.

קרן ברק: העניין של בית ספר יסודי במדינת ישראל הסתיים?

קרן ברק: פעם בית ספר יסודי היה עד כיתה ח' ועכשיו הוא עד כיתה ד'?

קרן ברק: אני באמת רוצה להבין איך החלוקה הזאת קרתה ואיך העוול המתמשך הזה ממשיך וממשיך ואף אחד לא שם לב שבית ספר יסודי נגמר בכיתה ו'.

קרן ברק: אם אנחנו רוצים להתייחס לתלמידים האלה, אז מלכתחילה היה צריך להתייחס א' עד ו' ולא א' עד ד', ו-ה' עד י"ב.

קרן ברק: אין קשר בין ילד בכיתה ה' ו-ו' לילד אפילו בכיתה ז', יש שם קפיצה, וגם לא לכיתה י"ב.

קרן ברק: זה שזה השתרש פה ואתם ממשיכים לדבר על זה כאילו זה סביר כל הזמן, זה נקודה שאני שמה עליה את הדגש, וכל פעם כשאני אגיע לפה אני אגיד את זה שוב פעם מחדש, אולי מישהו יקשיב לזה פעם.

קרן ברק: אני הייתי פה כמה וכמה פעמים, ביקשתי נתונים.

קרן ברק: אין הבדל בנתוני ההדבקה בין כיתות ה' לכיתות ד' לכיתות ג', לכיתות ו'.

קרן ברק: אין הבדלים.

קרן ברק: אני חושבת שהגיע הזמן להסביר שבית ספר נגמר בכיתה ו' ולתת מענה לכל הכיתות עד סוף בית ספר יסודי.

קרן ברק: זה דבר אחד.

קרן ברק: דבר שני לגבי הלמידה מרחוק.

קרן ברק: אני יכולה לספר לכם שבחברות עסקיות ובחברות כמובן שיש להן כסף, אבל למדינה כנראה יש יותר כסף מאשר לחברות העסקיות האלה, ניצלו את התקופות האלה להעביר את העובדים שלהם הכשרות.

קרן ברק: יש ממש מדריכים מקצועיים לאיך מנהלים באמת דיונים ואיך מנהלים דברים אינטראקטיביים בזום.

קרן ברק: יש כל מיני באגים קטנים.

קרן ברק: יש כל מיני שיטות קטנות.

קרן ברק: כמו בכל דבר, יש כל מיני טיפים שהם לא נורא מורכבים אבל הם יכולים לעשות את כל השינוי באירוע הזה, ועובדתית חברות עסקיות משקיעות בזה כסף ושולחות את העובדים שלהם לעבור את הקורסים האלה.

קרן ברק: זה לא ימים ולילות.

קרן ברק: זה כמה שעות או יום או יומיים, לא הרבה, אבל שעושה בדיוק את כל השינוי.

קרן ברק: משרד החינוך, אין לו את הזמן הזה.

קרן ברק: בואו ניתן לו עוד שבוע.

סמי אבו שחאדה: למרות שאיל אומר משהו אחר.

קרן ברק: אני שמעתי, הוא אמר 70,000.

סמי אבו שחאדה: הבעיה נפתרה.

קרן ברק: הוא אומר.

קרן ברק: קשה לי להתווכח עם זה כי מהנתונים שלי זה לא קרה.

קרן ברק: אני לא אריב איתו עכשיו על זה.

קרן ברק: אני אומרת לך, בוא נתייחס לזה כאילו זה קרה וזה לא מושלם.

קרן ברק: נעשה שבוע מבחינתי חופש לכולם, זה לא יהיה על חשבונם, ונוציא אותם, אין מספיק מדריכים כאלה, אבל בשלבים את כל המורים לעבור את ההכשרות האלה, כל אחד יום-יומיים ותראה איך גם הדברים הבסיסיים, הטיפים הקטנים האלה עושים את כל השינוי ומשנים את התחושה של התלמיד בצד השני, ומשנים את היכולת של המורה באמת להבין מה קורה לו בכיתה.

קרן ברק: הם קיימים, המדריכים האלה, והם מקצועיים מאוד.

קרן ברק: הם רק צריכים להגיע למורים.

קרן ברק: בוא נעשה את הלינקג' הזה.

קרן ברק: זה ההצעה שלי.

סמי אבו שחאדה: אני מסכים איתך לגמרי ואני באמת חושב שהתמונה קצת יותר עגומה.

סמי אבו שחאדה: חברת הכנסת סונדוס סאלח, בבקשה.

סונדוס סאלח: יש כמה סביבות לימודיות.

סונדוס סאלח: סביבת לימוד זה לא רק כיתה.

סונדוס סאלח: זה יכול להיות בכיתה, מחוץ לכיתה, דרך המחשב.

סונדוס סאלח: לצערי אנחנו היום משלמות ומשלמים מחיר כבד לזה שמערכת החינוך ומשרד החינוך, בזמן שכל העולם משנת 2000 התחילו להזיז את מערכת החינוך לכיוון חינוך גם מתוקשב ולהקנות מיומנויות דיגיטליות לתלמידים וגם כן למורות, אנחנו משלמים על היעדר התכנון והראיה הרחוקה וארוכת הטווח ועמוקת הטווח.

סונדוס סאלח: לצערנו, כל שר בא, בונה רפורמה שתשרת רק את האינטרס האלקטורלי שלו.

סונדוס סאלח: בא שר לאחר מכן, מתחיל רפורמה חדשה, מבטל את הרפורמה הקיימת, ומי שמשלם את המחיר הזה זה התלמידות והתלמידים והמורות המורים.

סונדוס סאלח: לצערנו, מערכת שהיא כל הזמן עושה אימונים איך להיות מוכנים בזמן רעידת אדמה, אף פעם לא עשתה אימונים או הכנות איך להיות מוכנים לכזה מגפה.

סונדוס סאלח: אנחנו לא צריכות את הקורונה בכדי להקנות את המיומנויות האלה גם לתלמידות והתלמידים וגם למורות ולמורים.

סונדוס סאלח: להגיד שמערכת החינוך מוכנה למיומנות האלה, זה מוליך אותנו שולל ואסור לנו להגיד את זה.

סונדוס סאלח: ראינו שבתחילת מגפת הקורונה כאילו היו אותם שיעורים בכיתה, אבל העבירו אותם לזום עם כל כך הרבה לקויות ותקלות גם טכניות וגם ברמה המהותית בשל שיטות ההוראה עצמן.

סונדוס סאלח: עד עכשיו אף אחד לא לקח אחריות על הדבר הזה וראינו שהמורים והמורות עשו עבודה נהדרת בלגשר על הפערים האלה שהם לא אחראים עליהם.

סונדוס סאלח: מי שייצר את הפער הגדול הזה, זה מערכת החינוך וזה משרד החינוך, ולא רק משרד החינוך עכשיו.

סונדוס סאלח: זה משנת 2000 כשכל העולם הלך לכיוון למידה מתוקשבת ומיומנויות דיגיטליות, אבל כאן לא הלכו לכיוון הזה.

סמי אבו שחאדה: תודה, סונדוס.

סמי אבו שחאדה: חבר הכנסת יבגני רצה להגיב.

יבגני סובה: קודם כל אני רוצה להגיד שאני שמח, מה ששמענו מאיל, באמת לשמוע שנעשתה פה עבודה מחודש יולי בעניין ההכשרות.

יבגני סובה: אתה בהחלט הצגת פה נתונים שצריך לכבד את המספרים והנתונים האלה, אבל מה באשר לנתונים שכן מופיעים בסקר הזה, למשל כל הנושא של הציוד הטכני, כל הנושא של למשל זמינות המחשבים?

יבגני סובה: אלה הדברים שצריך לפתור את זה מעבר להכשרת מורים.

יבגני סובה: יש לך גם נתון בעניין הזה?

יבגני סובה: אני מניח שגם נוכל לראות בהמשך, בשבועות הקרובים אולי נראה באמת את השינוי הזה בהכשרת המורים, אבל לגבי העניינים הטכניים, אתה יכול לתת לנו קצת מספרים, האם נעשתה פה גם עבודת מטה כפי שאתה תיארת?

איל רם: קובי רפאלי פה נמצא והוא האדם לענות לזה.

יבגני סובה: מה התפקיד של קובי?

יהודית גידלי: מנהל חטיבת הטמעת טכנולוגיות.

יהודית גידלי: (היו"ר רם שפע)

רם שפע: קובי רפאלי, מנהל חטיבת הטמעת טכנולוגיות, שלום לך.

רם שפע: איל, תודה.

רם שפע: אני שתי דקות לא הייתי אבל אם צריך, נחזור אליך.

רם שפע: בבקשה, קובי.

קובי רפאלי: בוקר טוב, שלום לחברי הכנסת ולמשתתפים בדיון.

קובי רפאלי: אני קודם כל מתחבר ושותף לכל מילה ומילה שאיל אמר.

קובי רפאלי: אני רק רוצה להוסיף משפט אחד, שזה לא החל רק בחודש יולי.

קובי רפאלי: מתקופת הקורונה כולנו עוסקים באופן קדחתני בעבודה מול המורים והכשרתם.

קובי רפאלי: כמובן יש לנו פה רשת פריסה מאוד רחבה של רכזי תקשוב, מדריכי תקשוב ומפקחי תקשוב בנוסף לכל מה שאיל אמר, שמלווים ותומכים באופן שוטף בבתי הספר, ומסייעים להם בכל מיני נושאים שקשורים גם באתגרים שהקורונה הציבה בפנינו וגם הדרכות מקוונות שאנחנו עושים אין-ספור כאלה.

קובי רפאלי: מורה יכול להירשם, וכמויות ואלפים של מורים נרשמו, שבה הם השתתפו באופן יזום על כל מיני היבטים בכל מיני נושאים, בכל מיני כלים וטכנולוגיות שאנחנו כמשרד מעמידים לרשותם.

קובי רפאלי: בנושא התשתיות והכלים הטכנולוגיים, אני בטוח שהנושא הזה עלה בוועדה מספר פעמים.

קובי רפאלי: בחודש אוגוסט המשרד פרסם ארבעה קולות קוראים במסגרת התקצוב שהוא קיבל, שמתייחסים למספר היבטים.

קובי רפאלי: כידוע לכם, עד לתקופה של הקורונה, כ-2,000 בתי ספר בתוכנית התקשוב.

קובי רפאלי: מה זאת אומרת בתוכנית התקשוב?

קובי רפאלי: שכל המורים בבית הספר עברו הכשרות, שבכל כיתת-אם יש מחשב, מקרן, אינטרנט ורמקולים, שבית הספר מקבל תוכן דיגיטלי, שבית הספר מקבל תוכנות לניהול פדגוגי, שבית הספר מקבל גם אמצעים ללמידה ותקציבים שוטפים לכל מיני פעילויות שנוגעות בהיבטים של תקשוב ולמידה מתוקשבת, דיגיטלית.

קובי רפאלי: הוצאנו ארבעה קולות קוראים, כאשר אחד מהם זה לתת מענה ל-2,000 בתי ספר שכבר נמצאים, חלקם עשר שנים בתוכנית התקשוב, ולתת להם אמצעים ויכולת לשדרג את האמצעים שעומדים לרשותם וכיוצא בזה, שזה תקציב שנע בין 80 ל-160,000 שקל, תלוי בגודל של בית הספר.

קובי רפאלי: בנוסף, הוספנו באמצעות הקול קורא שפרסמנו, עוד כ-2,200 בתי ספר לתוכנית התקשוב, שכל בית ספר כזה בעצם מקבל עכשיו ציוד, מקבל פה אמצעים, מקבל אינטרנט, מקבל הכשרות, מקבל רכז תקשוב, מקבל הדרכה, מקבל תוכן דיגיטלי ועוד הרבה מאוד דברים נוספים.

סמי אבו שחאדה: קובי, בוקר טוב, כדי שלא נלך לאיבוד בפרטים, אנחנו יודעים שעובדים במשרד החינוך.

סמי אבו שחאדה: אנחנו יודעים שיש המון אנשים מסורים ושהעניין של התקשוב התחיל מזמן.

סמי אבו שחאדה: אנחנו גם יודעים שיש בתי ספר שעושים עבודה מצוינת בעניין הזה.

סמי אבו שחאדה: אנחנו יודעים שיש עובדי הוראה שהיו מוכנים הרבה לפני.

סמי אבו שחאדה: אדוני, אנחנו אתכם לגמרי.

סמי אבו שחאדה: יש לנו את אותו אינטרס.

סמי אבו שחאדה: האינטרס שלנו, שכולם יהיו ככה.

סמי אבו שחאדה: אנחנו הצגנו את הנושא הזה כי חלק הם לא ככה.

סמי אבו שחאדה: עכשיו אתם נתתם לנו נתונים מפתיעים, שבתוך כמה חודשים עשיתם כל מה שלא נעשה בעשור, שזה מצוין.

סמי אבו שחאדה: אנחנו פשוט חושבים שיש פה איזשהו חוסר דיוק.

סמי אבו שחאדה: כל מה שאנחנו רוצים, קובי, זה לדעת מה גודל הבעיה היום ומתי היא תיפתר.

סמי אבו שחאדה: זה הכול.

סמי אבו שחאדה: אם אתה רוצה לטעון בשם משרד החינוך שאין בעיה וכל המורים עברו את ההכשרות ושהכול מצוין, הדיון הזה מיותר, חבל על הזמן שלך ושלנו.

קובי רפאלי: כבוד חבר הכנסת, אני לא אומר לרגע ולא לשנייה שהכול מושלם.

קובי רפאלי: זה ממש לא כך.

קובי רפאלי: אנחנו תמיד בודקים את עצמנו ותמיד עושים את הדברים הנכונים כדי לתת את האמצעים ואת הכלים.

קובי רפאלי: אני רק רוצה להשלים ברשותך את המשפט שרציתי להוסיף, שגם בימים אלה אנחנו בחלוקה של 150,000 מחשבים ניידים לתלמידים שידם אינה משגת.

קובי רפאלי: התהליך כבר החל.

קובי רפאלי: אנחנו בשבוע השלישי של החלוקה.

קובי רפאלי: כ-20,000 ומעלה מחשבים כבר חולקו עם מודמים שמאפשרים גלישה מכל מקום.

קובי רפאלי: מבחינתנו זה תהליך שאמור להסתיים בתקופה הקרובה.

קובי רפאלי: מעבר לזה, יש כאן את הנושא של החרדים.

קובי רפאלי: גם שם אנחנו רוצים לחלק 65,000 טלפונים ללמידה בחדרי אודיו.

קובי רפאלי: לצערנו, הנושא הזה נמצא עכשיו בהליכים משפטיים, אבל גם שם אנחנו עושים מהלכים ו-650 בתי ספר מהמגזר החרדי הצטרפו לתוכנית התקשוב.

קובי רפאלי: מבחינת התהליך, מה שאיל פה הסביר ופירט, אנחנו נמצאים באמצע התהליך.

קובי רפאלי: אנחנו אפילו מעבר לאמצע התהליך.

קובי רפאלי: היעד שהצבנו לעצמנו, איל, תקן אותי אם אני טועה, שלקראת סוף חודש דצמבר אנחנו משלימים את עיקר ההשתלמויות וההכשרות המוסדיות בנושאים טכנו-פדגוגיים, רגשיים-חברתיים.

קובי רפאלי: במקביל, באופן שוטף אנחנו מלווים ונותנים תמיכה עם helpdesk, עם ליווי טכנו-פדגוגי עם אנשים שזמינים ומענה שוטף, אז גם בנושא אמצעים אנחנו עושים פה מהפכה ונותנים פה המון אמצעים לבתי הספר, וגם בנושא ההדרכות וההכשרות אנחנו מספקים את המענים.

קובי רפאלי: זה לא אומר שהתחלנו מאפס.

קובי רפאלי: התחלנו ממקום שהוא די באמצע מבחינת ה-OECD בהתאם למחקר טאליס שהיה ב-2018, ולכן מבחינתי אנחנו נמצאים במקום של עשייה, וזה מה שאנחנו רוצים לשקף.

קובי רפאלי: זה מה שאנחנו רוצים לומר ולזה אנחנו רוצים גם שתתחברו.

קובי רפאלי: הדוח שראמ"ה פרסמו הוא דוח שמתייחס לתקופה שהיא לפני כחצי שנה, עוד לפני שהעסק הזה של הקורונה החל.

קובי רפאלי: אנחנו עברנו פה כברת דרך ארוכה, ולדעתי שווה אולי לעשות את המחקר הזה לאחר חודש דצמבר, שאנחנו נשלים את המהלכים.

קובי רפאלי: אני מאמין שהדברים יראו הרבה יותר טובים.

רם שפע: אוקיי, תודה רבה, קובי.

רם שפע: ד"ר מירי שליסל, יו"ר המזכירות הפדגוגית, בבקשה.

מירי שליסל: המזכירות הפדגוגית אחראית על התוכן הנלמד, וחשוב לי להשלים את התמונה של איל וקובי.

מירי שליסל: איל דיבר על המערך הכולל של הפיתוח המקצועי הכללי של כל המורים במערכת, שהיה ברור שצריך תמונה מלאה שהיא גורפת לגבי כולם.

מירי שליסל: קובי דיבר על התקשוב.

מירי שליסל: אני רוצה להוסיף את הנדבך של הדיסציפלינה.

מירי שליסל: אנחנו מבינים שמורה ומורה צריכים ללמוד לא רק איך להשתמש בכלים דיגיטליים, שזה מאמץ מאוד דרמטי בפני עצמו, אלא גם איך לחבר אותם להוראה הספציפית בתחום הדעת שלו.

מירי שליסל: לצד כל ההשתלמויות האלה ישנו גם מערך שלם של השתלמות, הדרכה והכוונה בנושא הוראת תחומי הדעת, וכך אנחנו מוצאים שמדי שבוע בכל אחד מהמחוזות, מפמ"רים נפגשים עם צוותים של מורים.

מירי שליסל: כל מפגש כזה הוא בין 100 עד 2,400 מורים שמשתתפים במפגשים כאלה, שהמטרה שלהם זה לתת למורים המשך הכוונה.

מירי שליסל: הדברים האלה מתרחשים מאוגוסט.

מירי שליסל: אני רוצה להדגיש אותם משום שמורים היום, וזה באמת מרשים נורא לראות אותם, לא משתלמים רק בהשתלמויות שיש עליהם גמולים, אלא הם משתלמים גם בתהליכים שהם מתגייסים אליהם.

מירי שליסל: מפמ"רים הם מפקחי תחומי דעת.

מירי שליסל: כל תחום דעת, יש לו מפגש, והמפגשים האלה, משתתפים בהם מורים שהם מקבלים לאורך הדרך כל הזמן הנחיות לאיך לשפר את ההוראה באופן ספציפי בתחום הדעת.

מירי שליסל: בשבוע שעבר למשל היה מפגש של 2,400 מורות ומורים של אנגלית בחטיבה העליונה.

מירי שליסל: היו שני מפגשים שכל אחד מהם היה של 500 מורים ביסודי, בהוראת אנגלית.

מירי שליסל: היה מפגש למורות כיתות א' ו-ב' לפני כמה שבועות, בהנחיה, כשהם עדיין למדו מרחוק.

מירי שליסל: היו שם למעלה מ-2,000 מורות.

מירי שליסל: אנחנו עובדים לא רק באמצעות המערך הכולל, אלא גם בניסיון לתת בכל תחום דעת.

מירי שליסל: דרך אגב, גם בעברית וגם בערבית המפמ"רים עושים את זה.

מירי שליסל: אנחנו עושים בכל אחד מתחומי הדעת גם השתלמויות והדרכות כלליות בזום.

מירי שליסל: בנפרד מהם יש גם הדרכות מחוזיות למורים, אבל אנחנו מבינים שהצורך לתת תמיכה למורים הוא מאוד גדול ומתמשך.

מירי שליסל: הוא לא חד פעמי.

מירי שליסל: אני רוצה להגיד שגם המגויסות של המורים לבוא ולהשתתף במפגשים האלה, היא מתמשכת, היא לא חד פעמית, והם ממשיכים בהמוניהם.

מירי שליסל: אני מדברת על מאות ואלפי מורים שנפגשים עם כוחות ההדרכה ולומדים, שזה מעבר לכל מה שמתרחש בפייסבוק.

מירי שליסל: אם תיכנסו לקבוצות וקהילות מקצועיות של מורים, תראו איזה עבודה דרמטית מתרחשת גם שם.

מירי שליסל: גם שם זה הרבה מאוד פעמים בתאום עם המפמ"ר, בהובלה של מדריכי התקשוב בכל אחד מתחומי הדעת, שהמטרה שלהם זה כל הזמן להמשיך ללוות.

מירי שליסל: אנחנו מנסים לייצר את כל הדרכים כדי לקדם את הלמידה מרחוק.

מירי שליסל: אני רוצה להגיד שאנחנו גם שומעים מהשטח היום שלאט לאט המורים מרגישים שהם מתקדמים ביכולות הלמידה שלהם וההוראה מרחוק.

מירי שליסל: זה לא קל, זה לא פשוט.

מירי שליסל: כולם נזרקו לתוך התמונה הזאת, אבל אנחנו רואים עדויות לתחושה של מורים, שהם הולכים ומשתלטים על המתודה הזאת יותר.

מירי שליסל: יש עוד הרבה דרך, אבל אני חושבת שזה חשוב להבין שהמורים שם עושים עבודה מאוד מאוד חשובה.

מירי שליסל: תודה.

רם שפע: מירי, תודה רבה.

רם שפע: צופית גולן, הנהגת ההורים הארצית.

רם שפע: שלום צופית, בוקר טוב.

צופית גולן: בוקר טוב, אני חייבת להגיד שאני שומעת את מה שאמר משרד החינוך.

צופית גולן: אני מאוד מעריכה את העבודה שהם עשו.

צופית גולן: אני רוצה להתייחס לכמה דברים שהם אמרו.

צופית גולן: הם אמרו שעד סוף דצמבר הם מאמינים שהם יסיימו להכשיר את הצוותים.

צופית גולן: אני נאלצת שוב להזכיר בוועדה את תאריכי שנת הלימודים.

צופית גולן: היא התחילה ב-1 בספטמבר.

צופית גולן: המורים שלנו שנדרשו ב-1 בספטמבר, וכבר ידענו ביולי שתהיה פה למידה היברידית, כי אני יושבת בדיונים עם משרד החינוך וגם פה בוועדה הזאת זה הוצג.

צופית גולן: היה מדובר על למידה היברידית מהתחלה, זאת אומרת שהמורים של ה' ומעלה ידעו מהתחלה שהם יצטרכו לעשות פה למידה משולבת מרחוק, זאת אומרת שלא היה צריך להיות מצב שעד ה-1 בדצמבר הם מסיימים את ההכשרה, אלא אני שוב אזכיר למשרד החינוך, שנת הלימודים התחילה ב-1 בספטמבר.

צופית גולן: ה-1 בספטמבר הוא כמה חודשים קודם.

צופית גולן: אם אנחנו מצפים שמורה יכנס לכיתה ויבצע שיעור, הוא צריך כלים.

צופית גולן: כרגע זה כמו לשלוח חיילים לקרב, רק בלי הנשק ולהגיד להם, תסתדרו.

צופית גולן: אמר פה חבר הכנסת יבגני, הבת שלי קוראת, אני נכנס.

צופית גולן: כשאני כהורה נכנסת, זה נראה שאני בולשת אחרי המורה, שאני חוששת.

צופית גולן: לא, אני ממש לא.

צופית גולן: אני חייבת להגיד שאני מאוד מעריכה את צוותי ההוראה.

צופית גולן: באמת הם עושים פה עבודה מדהימה ולצערי הרב למרות הנתונים שהוצגו פה, של הכשרות אין-סופיות, אני בקשר עם המון מורים, המון צוותים, המון מנהלים.

צופית גולן: בפועל מאוד מאוד רחוק מהתמונה שיש פה.

צופית גולן: המורים חסרי אונים.

צופית גולן: מעבר לזה שחלקם עושים את ההכשרות עכשיו במקביל לזה שהם מלמדים, וצריכים להכין מערכי שיעור, הם קורסים.

צופית גולן: מורה שקורס זה מורה שלא מסוגל ללמד.

צופית גולן: אנחנו לא מעוניינים להביא אותם לשם.

צופית גולן: אנחנו מעוניינים לתת להם את היכולת.

צופית גולן: אנחנו רוצים שכשמורה נכנס לזום, כמו שהוא נכנס לכיתה, הוא יכנס עם הכוח שמאחוריו, הוא יכנס עם עמוד שדרה ברור, לא יפחד ממה שתלמיד כזה או אחר יעשה.

צופית גולן: הוא ידע להתמודד עם כל סיטואציה.

צופית גולן: לצערי הרב זה לא המצב בפועל.

צופית גולן: דבר נוסף שלא שמעתי התייחסות אליו ואני יודעת שלמרות שהתחייבו במשרד שיהיה, לא קיים, זה כל ההכשרה לתלמידים משולבים.

צופית גולן: מורה שיש לו ילד משולב בכיתה, בדרך כלל יש לו סייעת בכיתה או מישהו שעוזר לתווך.

צופית גולן: הוא יודע איך עושים את זה בכיתה.

צופית גולן: ההכשרה בפועל איך לעשות את העבודה עם ילדים משולבים, ילדים עם לקויות חושיות ופיזיות כאשר הילד נמצא בזום, לא ממש נעשתה.

צופית גולן: הילדים האלה הרבה מאוד פעמים פשוט נשארו הרחק מאחור, ממשיכים להישאר הרחק הרחק מאחור.

צופית גולן: ציוד קצה למורים.

צופית גולן: אנחנו שומעים עוד פעם ועוד פעם על הציוד שיגיע, שהגיע, שיבוא, 150,000, 200,000.

צופית גולן: יש עדיין מורים שמלמדים מהפלאפון האישי שלהם כי אין להם ציוד קצה.

צופית גולן: פעם, אני מזכירה לכולנו, היה פרויקט מחשב לכל מורה.

צופית גולן: לא ברור לאן הוא נעלם, אבל במגזר הערבי הסיפור הוא הרבה יותר גרוע.

צופית גולן: שבוע שעבר בוועדה לזכויות הילד ניסה לדבר נציג המגזר.

צופית גולן: הוא נקטע כל שלוש שניות.

צופית גולן: זה רמת התקשורת שיש.

צופית גולן: מורה לא יוכל להעביר ככה שיעור.

צופית גולן: לא מצאנו לזה עדיין פתרון.

צופית גולן: שוב אני אזכיר, שנת הלימודים התחילה ב-1.9.

צופית גולן: זה מאוד נחמד להתייחס עד דצמבר או עד אוגוסט, אבל שנת הלימודים התחילה.

צופית גולן: הילדים שלנו עכשיו צריכים ללמוד, לא בדצמבר.

צופית גולן: הילדים שצריכים לגשת לבגרות ניגשים אליה בינואר.

צופית גולן: דחו אותה, אז פברואר.

צופית גולן: זה לא באמת פתרון.

צופית גולן: אנחנו דיברנו עם המשרד בקיץ.

צופית גולן: התחננו שיתנו הכשרות למורים.

צופית גולן: התשובות שקיבלנו היו, אי אפשר להגיד למורים לעשות הכשרות בקיץ, נוכל רק בתחילת שנה.

צופית גולן: אני יכולה להגיד לכם שאני באה מעיר שהעירייה הציעה למורים, וולונטרית, והיא לא העיר היחידה, והפלא ופלא, המורים באו מיוזמתם כי הם רוצים.

צופית גולן: הם רוצים כלים, הם רוצים לדעת, הם רוצים לעמוד בכיתה שלהם גם אם היא בזום, כמו שהם עומדים בכיתה הרגילה, שיש מאחוריהם את התחושה שהם שולטים בתוך הסיטואציה.

צופית גולן: כרגע זה לא קורה.

צופית גולן: כרגע בפועל ההכשרות הן לא כמו שהן היו צריכות להיות למורים.

צופית גולן: אין כלים, וכשהכשרות נעשות במקביל ללמידה, זה פשוט לא עובד כי אנחנו גורמים למורים שלנו לקרוס.

צופית גולן: הפער הוא מאוד מאוד גדול.

צופית גולן: אני באמת מודה למשרד על מה שהוא כן עשה.

צופית גולן: אני חושבת שהדרך היא ארוכה ואין לנו את הפריבילגיה.

צופית גולן: אנחנו שמונה וחצי חודשים בתוך הסרט הרע הזה.

צופית גולן: אפשר היה לעשות הכשרות גם ביוני, כי ידענו שזה לא הולך, וגם ביולי כשהמשרד בחר את הלמידה ההיברידית, כי אני הייתי שם כשהוא בחר אותה, אז ידענו שלשם אנחנו הולכים וידענו שנלך לבידודים.

צופית גולן: אי אפשר לחכות לדצמבר למרות שאנחנו כבר בנובמבר וזה נראה קרוב.

צופית גולן: צריך למצוא דרך.

צופית גולן: תודה רבה.

רם שפע: תודה רבה, צופית.

רם שפע: הרבה התייחסויות חשובות.

רם שפע: אנחנו גם ניתן לנציגי המשרד עוד מעט להתייחס שוב, אבל יש פה עוד כמה אנשים שחשוב להם לדבר ואני רוצה לשמוע אותם כמובן.

רם שפע: אמיתי שוחט, מנהל תחום שילוב וחינוך בנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

רם שפע: שלום לך.

אמיתי שוחט: שלום, בוקר טוב.

אמיתי שוחט: קודם כל אני באמת מצטרף לאיחולי ההצלחה למשרד החינוך, באמת על העבודה הקשה הזאת וכל המעבר לעולם החדש הזה.

אמיתי שוחט: אני חוזר על מה שצופית אמרה לגבי המענה לילדים משולבים, שנקרא לזה עוד משהו שצריכים לתת.

אמיתי שוחט: חוץ מלתת למורים את הכלים הרגילים, גם צריכים לשים דגש על המענה לילדים משולבים וכל ילד לפי הצורך שלו.

אמיתי שוחט: אני רוצה להעלות כאן עוד אוכלוסייה של אנשים שמוגדרים כעובדי הוראה, שהם בעצם המטפלים ממקצועות הבריאות, שזה פיזיותרפיה, קלינאי תקשורת וריפוי בעיסוק, והמטפלים הרגשיים שהם בעצם עובדי הוראה, שגם הם עברו לטיפולים מרחוק.

אמיתי שוחט: אני בעצם מפנה את השאלה למשרד החינוך.

אמיתי שוחט: האם באמת נעשתה חשיבה?

אמיתי שוחט: האם באמת הם קיבלו את המענים?

אמיתי שוחט: מירי דיברה על מפמ"רים שמרכזים אותם ועל עבודה סביב בתי ספר.

אמיתי שוחט: הרבה פעמים חלק מהטפלים האלה, הם לא נמצאים בתוך בית ספר אלא הם נמצאים במתי"א, זאת אומרת, הם מגיעים לכמה בתי ספר או לכמה מוסדות, לכן השאלה היא האם נעשתה עבודה ואיזו עבודה נעשתה כדי לתת לאותם מטפלים ממקצועות הבריאות ומטפלים רגשיים, כלים בעצם להצליח ולטפל ולתת מענה מרחוק בתקופה הזאת.

אמיתי שוחט: אני רק אציין מחקר, סקר שערך בית איזי שפירא.

אמיתי שוחט: הוא בדק כמה מאות של מטפלים ממקצועות הבריאות גם במערכת החינוך וגם במערכת הבריאות.

אמיתי שוחט: איל דיבר מקודם באמת על התקופות.

אמיתי שוחט: הסקר הזה נערך בספטמבר והוא דיבר על כך שרוב המטפלים לא קיבלו הכשרה לטיפול מרחוק, אז השאלה היא מה קורה מאז ועד עכשיו וגם להמשך.

אמיתי שוחט: אשמח לשמוע התייחסות של המשרד.

אמיתי שוחט: תודה רבה.

רם שפע: תודה רבה, אמיתי.

רם שפע: הם תיכף יתייחסו.

רם שפע: מהא עזאם, בוקר טוב, בבקשה.

מהא עזאם: בוקר טוב לכל החברים פה, לחברי הכנסת.

מהא עזאם: אני מהא עזאם מהעיר טייבה במשולש, מורה לאזרחות, מחנכת, מלמדת שש כיתות בבית הספר.

מהא עזאם: תעשו את המכפלה.

מהא עזאם: אני נמצאת עם 240 תלמידים.

מהא עזאם: אני מציגה את הקול של עובדי ההוראה והקול של המגזר הערבי.

מהא עזאם: אני אתייחס לדברים שאיל וקובי אמרו פה, ואני אפנה את השאלה אליהם, איפה הפיקוח על המספרים שהצגת מבחינת השתלמויות?

מהא עזאם: אני באופן אישי לא עברתי שום השתלמות.

מהא עזאם: אני נאלצתי לעבור את כל ההשתלמויות שלי בעצמי.

מהא עזאם: אני למדתי על כל הפלטפורמות של למידה מרחוק באופן עצמאי.

מהא עזאם: מה שאתם מציגים זה לא נכון.

מהא עזאם: בואו נתייחס גם למחסור השפה.

מהא עזאם: הרבה דברים שנמצאים בכל האתרים של משרד החינוך, עדיין לא תורגמו.

מהא עזאם: כל התכנים של אקדמיה בחינוך וחדשנות בחינוך בתכנים שנמצאים באתרים, לא מתורגמים.

מהא עזאם: התלמידים הערבים רחוקים מלהיכנס לאתרים האלה ולהתחדש בחדשנות שיש בהם.

מהא עזאם: אתם מציגים תמונות מאוד אופטימיות וזה ממש לא נכון.

מהא עזאם: בואו תיכנסו לבית הספר שלי ותבדקו את איכות התקשוב שם, את איכות המחשבים שיש שם.

מהא עזאם: בואו תבדקו אם מורה יכול ללמד באופן רציף בכיתות.

מהא עזאם: אני נאלצתי להגיע לבית הספר ללמד שם שיעור.

מהא עזאם: בגלל איכות האינטרנט שהייתה שם, נאלצתי לחזור הביתה ולקיים את השיעור לאחר השעה 14:30.

מהא עזאם: מורים, יוצא שהם נאלצים לעמוד מול המחשבים ומול המכשור הטלפוני כדי ללמד שיעורים בשעות ממש מאוחרות.

מהא עזאם: אני מתייחסת עכשיו גם לכיתות י"א–י"ב ובכלל לתיכון.

מהא עזאם: אנחנו בתקופה שאנחנו צריכים לקיים קשרים חברתיים עם התלמידים, שזה לא מתקיים בגלל הקורונה ובגלל הריחוק החברתי.

מהא עזאם: אין לנו יכולת לתרגל איתם שום דבר ושום שיעורים.

מהא עזאם: אנחנו לא נוכל לקיים גם מבחנים.

מהא עזאם: זה מבחנים לא אמינים ברגע שאני שולחת אותם כמטלות.

מהא עזאם: אנחנו לא נוכל לדעת מה בדיוק התלמידים האלה שווים אם הם יכנסו לבגרויות, כי אין לנו יכולת לתרגל איתם שום מטלות כמו שהיינו יכולים עד אז.

מהא עזאם: אני מאמינה שהפערים במגזר הערבי יגדלו בגלל שאתם מציירים בצורה אופטימית וזה לא נכון.

מהא עזאם: בואו תיכנסו לבתי הספר ותבדקו.

מהא עזאם: עוד דבר שאתייחס אליו זה מבחינת התאמת התכנים לשונות שיש במגזר הערבי, שהיא לא נעשתה בכלל.

מהא עזאם: אף אחד לא לקח את השונות במגזר הערבי והמצבים הסוציו-אקונומיים שיש במשפחות שיש לנו.

מהא עזאם: אצלי בכיתה, כמחנכת, יש ארבעה תלמידים שעד היום לא קיבלו מחשב.

מהא עזאם: משפחות עם שש נפשות בכל משפחה, ומדובר בעיר טייבה.

מהא עזאם: אימא נאלצת לשים את הטלפון שלה בבית כדי שהתלמידים שלה יקבלו אינטרנט.

מהא עזאם: בחודש האחרון היה בטייבה אולי ארבע הפסקות חשמל.

מהא עזאם: התלמידים האלה לא יכלו להתחבר למחשבים ולא יכלו להתחבר לטלפונים שלהם.

מהא עזאם: גם אין להם יכולת לרכוש אינטרנט באיכות גבוהה.

מהא עזאם: אני כמורה לא קיבלתי את היכולת לרכוש אינטרנט.

מהא עזאם: אם זה לא היה מבית הספר, אני הייתי צריכה לקנות אותו או לשלם מהכסף שלי עבור הציוד שאיתו הייתי יכולה להתחבר באיכות גבוהה.

מהא עזאם: הלמידה רחוקה מאוד וקשה מאוד ובלתי אפשרית בגלל התשתית שהיא לא יציבה במגזר הערבי.

מהא עזאם: אנחנו על עמודי חשמל מאוד ישנים.

מהא עזאם: בואו תיכנסו אתם לבתי הספר הערבים, תבדקו את הפערים האלה.

מהא עזאם: תעשו סקר שם ותבדקו אם המורים האלה קיבלו את ההכשרות שדיברת עליהן, אדון איל.

מהא עזאם: זה לא נכון.

מהא עזאם: אני במיוחד וכל הצוותים החינוכיים עושים כמיטב יכולתם, אולם לא קיבלו הכשרות מתאימות ומותאמות למגזר הערבי.

מהא עזאם: לגבי המערכת הלימודית של התלמיד.

מהא עזאם: תלמיד לא יכול ללמוד כל 45 דקות שיעור עם תוכן רחב.

מהא עזאם: אתם לא שיניתם את התכנים הלימודיים, לא צמצמתם את התכנים הלימודיים.

מהא עזאם: תלמיד לא יכול ללמוד חוץ משלושה שיעורים באיכות לא רציפה, אז אם אנחנו מדברים על שיעור, יוצא שהתלמיד לומד רבע שעה אולי מכל השיעור.

מהא עזאם: הרבה מימדים שאני יכולה להתייחס עכשיו לגביהם: לנשירה הסמויה, לתלמידים שלא מגיעים לשיעורים, לתלמידים שלא פותחים רמקולים ולא פותחים מצלמות.

מהא עזאם: יש הרבה בעיות שאתם ממש לא מביאים לדיון פה.

רם שפע: תודה רבה לך.

רם שפע: הועלו פה כמה טענות ושאלות לגבי הפער בין מה שמורגש למה שאתם מתארים, אז או איל או מירי, בבקשה התייחסות שלכם.

רם שפע: איל, בבקשה.

איל רם: אוקיי, אז אני כמובן אתייחס.

איל רם: קודם כל, אני לא ניסיתי להיות אופטימי, ניסיתי להיות עובדתי וגם להגיד, האתגר מאוד מאוד גדול והפער הוא אינהרנטי בתוך התהליך.

איל רם: אף מורה לא בא להוראה כדי ללמד בזום כל היום.

איל רם: אף אחד לא בא בשביל ללמד מרחוק כל היום.

איל רם: לא מורגלים לזה, לא כל כך אוהבים את זה.

איל רם: זה אתגר ענק.

איל רם: כל המורים שאני מכיר לפחות, כבר מחכים לחזור לבית הספר ולפגוש את התלמידים פנים מול פנים לעשות חינוך, בדיוק כמו שהתלמידים וההורים רוצים.

איל רם: צריך לזכור, האתגר הוא אדיר.

איל רם: אני רק מסמן רגע, לבוא ולהגיד לא נעשים, לא היה, זה פשוט לא נכון.

איל רם: לגבי צופית, השאלה שהייתה על הקיץ, למה 1 בספטמבר ולא ב-1 בדצמבר, אז אני רגע אבהיר.

איל רם: ה-1 בספטמבר זה תקלה.

איל רם: זה שבקיץ לא ניתן לחייב את המורים, זה חלק מהסכמי השכר שלהם עם ארגוני מורים וכו'.

איל רם: זה שסיפרת שברשות מקומית, גם אני סיפרתי.

איל רם: אמרתי, אנחנו יודעים, ברשימות שלנו יש 70,000 מורים שהיו שותפים בתוך פעילויות שאנחנו ארגנו.

איל רם: מעבר לזה, רשויות וכו', כלומר בהתנדבות למדו, להערכתי לפחות 100,000 מורים.

איל רם: יותר ממחצית למדו בקיץ במסגרות ברורות, אז את הדבר הזה אני אמרתי, שזה היה בהתנדבות אבל בצורך מאוד מאוד גדול.

איל רם: המטרה שלנו הייתה ליצור מגוון מאוד רחב של אפשרויות למידה, כולל למידה עצמית.

איל רם: למידה עצמית היא דבר מאוד מאוד משמעותי גם למורים וגם לתלמידים, בטח בתקופה הזאת, ולכן הנגשנו המון חומרים.

איל רם: אם תיכנסו לאתרי משרד החינוך, אתם תראו חומרים מצוינים איך ללמד מרחוק.

איל רם: התאריך שקובי נקב בו, של דצמבר, זה גמר סיום ההכשרות הבית-ספריות, שהוא בעצם הסיום של התהליך הזה שבדרך כלל מסתיים ביוני–יולי.

איל רם: בדרך כלל מורים לומדים לאורך השנה.

איל רם: השנה ריכזנו מאמץ בחודשים הראשונים כדי לסיים עם המהלך הזה, אז זה גמר, זה לא התחלה.

איל רם: לגבי המטפלים, זה פשוט לא היה בהגדרות, אז לא עלתה מי שאחראית על זה.

איל רם: לא כל המטפלים עברו.

איל רם: בערך 70%–80% מהמטפלים עברו פעילות של הכשרה והדרכה ותיאום איתם לאורך הזמן.

איל רם: מה שאת מעלה הוא כואב לי לשמוע.

איל רם: אני לא יודע איפה את מלמדת ולאיזה מרכז פסגה את שייכת.

איל רם: להגיד לי שזה לא נכון, יש לי רשימות שמיות של האנשים עם קודים תקציביים על כל דבר ודבר, מי המדריכים, איזה בתי ספר, מה עברו.

איל רם: העסק מנוהל בצורה מאוד מסודרת.

איל רם: אני לא אמרתי שהגענו ל-100% מהאנשים.

איל רם: אני מעריך שהגענו ל-85%–90% מהאנשים, לצערי, אבל המערך הוא מורכב עם 200,000 איש.

איל רם: אני מזמין אותך אחר כך ליצור איתי קשר וננסה להבין רגע מה קרה אצלך או בבית ספר שלך.

איל רם: אם יש פה לקונה, אז כמובן נתקן, אבל אני בוודאות אומר את מה שאני אומר, שתמונת המצב היא תמונת מצב שהרוב הגדול ביותר של המורים הם עמוק בתוך תהליכי למידה מורכבים, מסובכים.

איל רם: הם נמצאים שם.

רם שפע: איל, תודה רבה.

רם שפע: מירי, בבקשה.

מירי שליסל: רציתי לומר משהו באמת חשוב בעקבות הדברים של מהא על החברה הערבית.

מירי שליסל: אם תיכנסי לאתר "לומדים בביטחון" של משרד החינוך, את תראי שבכל תחום דעת יש מיקוד מפורט של תוכנית הלמידה, הצמצום שלה לצורכי השנה, ולצד כל פריט שצריך ללמוד אותו, תוכן שנלמד, יש גם הצעות לחומרי הוראה מתוקשבים.

מירי שליסל: כמו שאיל אמר, זה לא מושלם, זה לא מלא, אבל החומרים בערבית לחברה הערבית מותאמים לגמרי על ידי המפמ"רים בתחומי הדעת השונים, שכל אחד מהם נתן את זה למורים שלו.

מירי שליסל: את תמצאי את זה גם במקצועות הספציפיים כמו היסטוריה, ספרות, ערבית כשפת-אם וגם במקצועות של מתמטיקה ואזרחות ואנגלית.

מירי שליסל: יש לנו צוות הדרכה גם בעברית וגם בערבית, ויש פנייה כל הזמן.

מירי שליסל: אני שוב יכולה לתת נתונים על מורים שנפגשים עם המפמ"רים אחת לחודש, מאוגוסט, מתוך מטרה לייצר באמת את אותו דיאלוג, כי גם אנחנו לומדים הרבה מהמפגשים עם המורים האלה.

מירי שליסל: לומדים על הצרכים, לומדים על הקשיים ומנסים לתת להם מענה.

מירי שליסל: קובי כתב פה ואני חושבת שזה חשוב להגיד.

מירי שליסל: השידורים המוקלטים שהכנו על תוכנית הלימודים, שמכסים כמעט את כולה במקצועות החובה, הם בעברית וערבית במקביל.

מירי שליסל: את מוזמנת יחד עם חברייך להסתכל שם בשיעורים ולראות כיצד אפשר להשתמש בהם.

מירי שליסל: דרך אגב, אנחנו עושים עכשיו מאמץ מאוד גדול לתת לשיעורים המוקלטים האלה שהקלטנו אותם בהבנה שנצטרך אותם, מעטפה פדגוגית, כלומר שכשתיכנסי לשיעור, את תוכלי לדעת במה הוא עוסק, יהיה לך את המצגת שלו בנפרד כדי שתוכלי להשתמש גם בה, ותוכלי גם לדעת איזה משימות אפשר לתת בעקבות השיעור.

מירי שליסל: שוב, לא מושלם, לא מלא.

מירי שליסל: יש עוד המון עבודה אבל אני חושבת שמאוד חשוב להתחבר לדברים שכבר קיימים, לראות איך אפשר להפיק מהם, ולהתחבר גם אל המדריכים שעובדים בתחומי הדעת שאת מלמדת, אני לא קלטתי איזה תחומים את מלמדת, ולראות את המענים שהם נותנים.

מירי שליסל: הם כל הזמן נמצאים שם כדי להשתדל לתת כמה שיותר מענים לצרכים של השטח.

רם שפע: אוקיי, מירי, תודה רבה.

רם שפע: אנחנו קרובים לסיום.

רם שפע: יש לי כמה התייחסויות, אבל אם שניכם שיזמתם את הדיון, רוצים להתייחס ולסכם, אז נראה לי חשוב.

יבגני סובה: אני אגיד בקצרה.

יבגני סובה: תודה, רם.

יבגני סובה: אני קודם כל מאוד מעריך את הנתונים שהוצגו היום בדיון הזה.

יבגני סובה: אני לא רוצה שהדיון הזה יהפוך לסוג של התנגחות, אנחנו העלינו בעיה ומשרד החינוך מתגונן.

יבגני סובה: אנחנו לצערי יודעים את זה הרבה פעמים גם בנושאים אחרים, אז יש את הנטייה, סליחה על הביטוי, לפקידות, להגן על המשרד.

יבגני סובה: אנחנו רוצים באמת לשמוע את הבעיה ולכן אנחנו ניסינו במהלך הדיון הזה לשמוע באמת את הבעיות מעבר לדברים הטובים, כי אף אחד לא מאשים פה שאנשים במשרד החינוך יושבים רגל על רגל.

יבגני סובה: הבעיות נשארו.

יבגני סובה: כמובן אני הייתי מאוד נזהר מלהגיד 100%, כי 100% זה אף פעם לא קורה ותמיד יש את האנשים ששומעים, וגם שמענו את הבעיות שעדיין קיימות.

יבגני סובה: אני מציע לך, אדוני היושב-ראש, לקיים דיון מעקב בעוד חודש, אפילו לקראת סוף דצמבר, כי אנחנו הבנו שההכשרות יסתיימו בסוף דצמבר.

יבגני סובה: במהלך החודש הזה, כמובן לכל מי שעדיין מרגיש פגוע, נפגע ולא מסכים עם הנתונים שהוצגו על ידי נציגי משרד החינוך, יוכל גם להלין בפנינו, בפני הוועדה ובפני חברי הכנסת, ונוכל גם להעלות את זה בעוד כחודש, אפילו חודש וחצי, לקראת חודש דצמבר.

יבגני סובה: אני גם מסכים עם ההערה שנאמרה כאן.

יבגני סובה: שנת הלימודים לא מסתיימת בדצמבר.

יבגני סובה: היא מתחילה בספטמבר ועד הקיץ, אז לכן יש להתייחס לזה גם בהתאם.

יבגני סובה: תודה רבה לך על קיום הדיון הזה ונמשיך לעקוב אחרי העניין הזה.

רם שפע: תודה רבה, חבר הכנסת סובה.

רם שפע: תודה גם על היוזמה.

רם שפע: באמת חשוב, אני מסכים איתך.

רם שפע: אנחנו כותבים פה פרוטוקול ונעשה דיון מעקב משמעותי.

רם שפע: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה, אתה רוצה לסכם?

סמי אבו שחאדה: כן.

סמי אבו שחאדה: אני מודה לך, רם, על הדיון החשוב הזה.

סמי אבו שחאדה: אני רוצה להגיד כמה מילים.

סמי אבו שחאדה: אני מסכים לגמרי עם יבגני.

סמי אבו שחאדה: כשאנחנו באים להציג נושא מסוים שאנחנו רואים בו בעיה במערכת החינוך, המטרה שלנו היא בדיוק כמו המטרה של המערכת.

סמי אבו שחאדה: אנחנו רוצים להשלים את העבודה, זה הכול.

סמי אבו שחאדה: מה שנאמר פה והוצג כדבר מאוד חיובי בעיניי, דווקא מציף את הבעיה.

סמי אבו שחאדה: ברגע שאנחנו אומרים שיש מספרים כל כך גדולים וייקח לנו עד סוף דצמבר אולי לפתור את הבעיה הזאת, זה אומר שממרץ בשנה שעברה עד דצמבר השנה, שזה המון זמן, הרבה תלמידים לא למדו, וזה יצר גם המון בעיות.

סמי אבו שחאדה: אני בטוח שלא קל למורים האלה שלא היה להם כלים.

סמי אבו שחאדה: ייצא מזה גם כל מיני לחצים נפשיים וייצא מזה גם הרבה בעיות בקרב צוותי ההוראה, שגם בזה צריך לטפל.

סמי אבו שחאדה: אני אשמח מאוד אם התמונה כמו שהוצגה על ידי איל וקובי, תהיה קרובה אפילו חלקית למציאות.

סמי אבו שחאדה: זה אומר שיש עבודה ועד סוף דצמבר אנחנו נהיה במצב הרבה יותר שונה מאיפה שהתחלנו ביולי.

סמי אבו שחאדה: כמי שמכיר את המערכת מקרוב, אני לא כל כך בטוח.

סמי אבו שחאדה: אני הייתי שמח אם היה קצת יותר שקיפות במערכת.

סמי אבו שחאדה: אין לנו כלום נגד משרד החינוך.

סמי אבו שחאדה: אנחנו מבינים שהמערכת כמו כל המדינה, נקלעה אל מצב חדש שלא היה צפוי.

סמי אבו שחאדה: לא היה צפוי שהוא יימשך כל כך הרבה זמן.

סמי אבו שחאדה: יש לזה המון השלכות.

סמי אבו שחאדה: אני חושב שקצת יותר שקיפות מהאנשים במערכת כשהם באים לוועדה, יעזור להם ויעזור לנו להמציא יותר פתרונות ולתמוך בהם בעבודה שהם עושים.

סמי אבו שחאדה: תודה, רם.

רם שפע: תודה רבה, סמי.

רם שפע: תודה רבה לשניכם.

רם שפע: אני חושב שסיכמתם את זה נכון.

רם שפע: אני כן רוצה להגיד שבהרבה מאוד דיונים באמת נציגי משרד החינוך, זה מה שהם צריכים לעשות, להעלות בדיון, לנסות לספק תשובות.

רם שפע: אני חייב להגיד שבאופן יחסי גם למדו את החומר מראש וגם באמת ניסו לתת מענה.

רם שפע: אנחנו רואים שיש פערים, וגם איל וגם מירי וגם קובי מודעים ומבינים את זה שמה לעשות, מערכת החינוך, בכלל המדינה, בואו נודה על האמת, גם העולם לא ידע טוב להתכונן לאירוע הזה.

רם שפע: אני מעריך את זה שהמשרד ניסה הבוקר לספק תשובות וגם הראה לנו שהפער קטן יותר ממה שחשבנו, ושעושים הרבה מאמצים.

רם שפע: אני כן אגיד שאני באמת חושב שבתקופה שהייתה לפני החזרה ללימודים, ניתן היה לעשות יותר.

רם שפע: זה לא רק ברמת ההכשרות למורים, ואני יודע שיש הרבה עניין גם שקשור לארגוני המורים, אלא גם באמת בכל ההיבטים התשתיתיים והמכרזים שלקח להם הרבה יותר מדי זמן לצאת.

רם שפע: זה לאו דווקא באחריות שלכם אבל חשוב להגיד את זה.

רם שפע: ברור לי שאתם עושים את זה, ואני אגיד מפה גם בשם יבגני וסמי וכולנו: זאת משימה קריטית וזאת משימה שבאמת התפקיד שלה הוא בעיקר לצמצם פערים.

רם שפע: רוב האנשים שיש להם פער בתשתית, גם מורים וגם תלמידים/תלמידות, נובע מפערים אחרים שיש להם באוכלוסייה, ואולי משכבות מוחלשות יותר, ולכן האתגר שלכם כמשרד חינוך לנסות לתת את המענה הזה, הוא אתגר אדיר.

רם שפע: אני מקווה שתמשיכו בכל הכוח לשפר את המענה כדי שכפי ששמענו ממהא ועוד גורמים אחרים, כפי שגם צופית אמרה, אנחנו נצליח להגיע למינימום של מורים/מורות בלי הכשרה, ותלמידים/תלמידות שיקבלו את המענה שהם צריכים.

רם שפע: כמובן שאחרי שיאמצו חלק מהאלמנטים שהצגתי פה הבוקר בתחילת הדיון בתוכנית שלנו, אז גם יהיה הרבה יותר קל לתת את המענים האלה כדי שהילדים גם בסופו של דבר יקבלו מענה פרונטלי, שמה לעשות, אין לו תחליף.

רם שפע: תודה רבה לכל מי שלקח חלק בדיון.

רם שפע: אני נועל את הישיבה.

רם שפע: אנחנו נתכנס פה לדיון מעקב בהמשך החודש הבא.

רם שפע: תודה רבה ויום טוב.