הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 23, פרוטוקול מספר 31, 2020-11-09 10:00

וליד טאהא: בוקר טוב לכולם, בוקר טוב למשתתפים איתנו כאן באולם וגם למשתתפים דרך הזום.

וליד טאהא: היום יום שני, 9 בנובמבר 2020, ואני פותח את דיוני הוועדה לפניות הציבור.

וליד טאהא: אנחנו נדון בנושא מאוד מאוד חשוב.

וליד טאהא: אנחנו מדברים על מחסור בתשתיות אינטרנט וסלולר ביישובים הערביים, אבל רלוונטי מאוד לכל הפריפריה, ערבים ולא ערבים, אז הנושא הוא מאוד מאוד חשוב.

וליד טאהא: הוא חשוב שבעתיים בעת הקורונה כאשר בתי הספר נסגרו והתלמידים נאלצו ללמוד מהבית באמצעות הזום ובאמצעות הטלפונים ואז גם גילינו שמספרים אדירים של תלמידים אינם זוכים או אינם מקבלים את הזכות שלהם ללמידה מרחוק כי פשוט אין להם תשתיות של תקשורת, אין להם תשתיות של אינטרנט, אין להם אפילו קליטה של הסלולר ואז הם לא יוכלו להשתתף בלמידה.

וליד טאהא: הנושא הזה הוא נושא מאוד מאוד קריטי והדיון יתרכז לא בדרך של לבוא בטענות למישהו, אלא בדרך של לשמוע תוכניות לפתרון הסוגיה.

וליד טאהא: היישובים מחכים לראות תשתיות מסודרות של אינטרנט וסלולר ונראה לי שב-2020, הקורונה אמנם חשפה את המחסור החמור הזה, אבל המדינה הייתה צריכה להיות ערוכה ב-2020 למצב תקין, הייתי אומר, של תשתיות תקשורת וסלולר, ולא להיקלע לכזה מבוך של מאות אלפי תלמידים למעשה בישראל שאינם זוכים ללמידה.

וליד טאהא: אני באופן אישי מכיר את הבעיה על בשרי מתוך היישוב שאני בא ממנו, התשתיות של התקשורת בכלל, של בזק, אני מבין שבזק אפילו לא נענו ולא שלחו נציג כדי שיהיה אפשר לדבר איתו, התשתיות מיושנות לגמרי, אינן מספקות את מה שמבטיחים ללקוח בסופו של יום, מבטיחים לו X מהירות והוא מקבל אולי 10% ממה שמבטיחים לו, שלא לדבר על שכונות שלמות שאין להן תשתיות ואז גם שכונות שלמות שאין להן קליטה של הניידים, של המכשירים הסלולריים.

וליד טאהא: בקיצור יש קטסטרופה של 2020 בעניין של תשתיות תקשורת ואנחנו מנסים להביא לקידום הנושא, לפתרונות ככל האפשר כי בסופו של דבר זה ישרת את כולם.

וליד טאהא: אני רוצה לפתוח את הדיון בסקירה של מרכז המחקר והמידע בכנסת של אלירן זרד.

וליד טאהא: אתה תעשה לנו סקירה מתומצתת של המחקר שיש לכם או שהכנתם בנושא הזה ואחרי זה נמשיך בדיון.

וליד טאהא: בבקשה, אלירן.

אלירן זרד: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

אלירן זרד: אז שמי אלירן זרד, חוקר במחלקת המחקר והמידע של הכנסת.

אלירן זרד: אנחנו הכנו מסמך לבקשת חבר הכנסת איימן עודה שנוגע בחלק מהנושאים שהישיבה הזאת עוסקת בהם, באינטרנט נייח בפריפריה, לא בנייד, וספציפית גם לא בטכנולוגיה של הסיבים האופטיים, שהיא עוד בשלבי פריסה, אלא בטכנולוגיות שקיימות היום, בפריסה שיש היום של תקשורת.

וליד טאהא: שהייתה פעם, המיושנת.

אלירן זרד: מה שקיים כרגע ויהיה קיים כנראה בשנים הקרובות.

אלירן זרד: אז הבקשה של חבר הכנסת עודה התייחסה לכמה סוגיות, אני אציג פה שני נושאים עיקריים שעסקנו בהם, אחד זה הפריסה האוניברסלית שחברות מחויבות בה, זאת אומרת עצם המחויבות להגיע לכל בית בישראל, והדבר השני זה השירות האוניברסלי, זאת אומרת שצריכים גם להגיע ולספק איזה שהיא מהירות מסוימת.

אלירן זרד: אז בנוגע לפריסה האוניברסלית, יש שתי חברות גדולות שהן בעלות תשתיות תקשורת נייחת בארץ, זה בזק והוט, ועל שתיהן חלה חובת האוניברסליות לפי החוק, הן חייבות להגיע לכל מקום ולכל בית בישראל ולספק את השירות של תשתית פיזית, של אינטרנט נייח.

אלירן זרד: על פי הנתונים שמשרד התקשורת מפרסם בזק אכן מגיעה לכ-100%, יש פרומיל קטן של משקי בית שהיא לא מגיעה אליהם, אבל בגדול היא מגיעה לכ-100% ממשקי הבית.

אלירן זרד: חברת הוט מגיעה ל-92% ממשקי הבית בישראל.

אלירן זרד: הנושא הזה של הפריסה האוניברסלית של הוט נדון בשנים האחרונות במשרד התקשורת, כל מיני ועדות מייעצות שדנו בו ושרים, וממש לפני שנה, ביולי 2019, התקבלה החלטה בנושא, תיכף אני אגיע אליה, לפני זה אני אגיד שביישובים שבהם הוט לא פרוסה, בעצם יש רק תשתית אחת ואז יש פחות תחרות, אז משרד התקשורת עצמו עשה בדיקה והם הגיעו למסקנה שאכן יש פערים בין יישובים כאלה גם מבחינת מהירות הגלישה וגם מבחינת תשלום חודשי למגה בייט ביישובים האלה.

אלירן זרד: יש הבדלים בין יישובים שיש בהם הוט ואין בהם הוט, שיש רק את התשתית של בזק.

וליד טאהא: הבדלים לטוב או לרע?

אלירן זרד: ההבדלים האלה הם כמובן לרעת היישובים שבהם לא פרוסה רשת הוט ואין בהם בעצם תחרות בין שתי הרשתות, כשההבדלים מגיעים, עשו אומדן גם של מהירות הגלישה שיכולה להעלות את ההכנסות, וגם של התשלום החודשי לחברה, מגיע לכלל משקי הבית ל-31 מיליון שקל בשנה.

אלירן זרד: עלות שנתית של 31 מיליון שקל, זה אומדן של משרד התקשורת שהוא ערך ולטענת המשרד מדובר ברמת שוויוניות יחסית גבוהה מבחינתם, הם לא מצאו בזה דבר מאוד משמעותי.

אלירן זרד: אני קצת אדבר על יישובים שאינם מחוברים לשתי התשתיות.

אלירן זרד: על פי משרד התקשורת, כשהוא פרסם את ההחלטה לפני כשנה, היו 220 יישובים שאינם מחוברים לתשתית פיזית של הוט, יש רשימה מלאה שלהם במסמך שהכנו, היישובים האלה כוללים למעלה ממיליון תושבים, קצת יותר ממיליון, שזה בערך 12% מאוכלוסיית המדינה כשהסטטיסטיקה הזו לא כוללת יישובים ביהודה ושומרון ולא מתייחסת למזרח ירושלים, מכל מיני סיבות, מבחינת החוק וכו'.

אלירן זרד: חשוב לראות שרוב היישובים האלה הם כמובן בפריפריה.

אלירן זרד: 70% מהיישובים האלה הם יישובים יהודיים, אבל שני שליש מהאוכלוסייה שאינה מחוברת היא מהחברה הערבית.

אלירן זרד: כלומר יש הרבה יישובים יהודיים קטנים, אבל היישובים הערביים הגדולים לא מחוברים.

אלירן זרד: היישובים היהודיים שאינם מחוברים מהווים 5% מהאוכלוסייה היהודית בארץ, כאמור לא כולל יו"ש, והיישובים הערביים, האוכלוסייה שלהם מהווה למעלה משליש מאוכלוסיית הערבים בארץ.

אלירן זרד: אז כמו שאמרתי, הסוגיה נדונה במשרד התקשורת כמה שנים וביולי 2019- - -

ע'דיר כמאל מריח: 69% זה מתוך מה ביהודים לא מחובר?

אלירן זרד: 69% זה בעצם היישובים היהודיים מסך כלל היישובים מה-218, 220.

אלירן זרד: מתוך כלל היישובים שאינם מחוברים, כ-70% מהיישובים הם יהודיים, אבל רוב האוכלוסייה היא ביישובים הערביים.

אלירן זרד: אז ההחלטה שניתנה ביולי 2019 על ידי משרד התקשורת בנושא הזה, לחייב את הוט לספק את השירותים שלה.

אלירן זרד: בעצם עכשיו היא מחויבת לספק את השירותים בכל היישובים האלה במתכונת של נייטרליות טכנולוגית, זאת אומרת היא לא חייבת לפרוס את התשתית הפיזית ממש של כבלים, שזה עולה המון המון כסף, אלא היא יכולה להשתמש בכל מיני סוגים של טכנולוגיות, חלקן אלחוטיות, סלולריות, בשביל להגיע לכל היישובים, בזה היא מחויבת היום, ולספק שירות ברמה, קבעו איזה שהוא סטנדרט של איכות של שירות.

וליד טאהא: שייתן מענה.

ג'אבר עסאקלה: שאלה קטנה, האם היישובים הבלתי מוכרים בנגב נחשבים בתוך הסטטיסטיקה הזו או שהם לא נחשבים?

אלירן זרד: אני לא בטוח לגבי זה.

סעיד אלחרומי: הם לא קיימים ב - - -

ג'אבר עסאקלה: אתה קיים.

סעיד אלחרומי: בסטטיסטיקה הם לא.

סעיד אלחרומי: בפועל מה קרה ב-2019, הם ביצעו את התכנון?

אלירן זרד: ב-2019 המשרד חייב אותם במיידית.

אלירן זרד: אחרי שחייבו אותם מה קורה?

אלירן זרד: אין לי תשובה לגבי זה.

וליד טאהא: ניתן לאלירן לסיים את הסקירה שלו ואז ניתן אפשרויות דיבור.

אלירן זרד: המשרד בתשובה לשאלות שלנו מכיר בכך שהשירות בצורה הזאת יהיה פחות טוב מהשירות על גבי תשתית נייחת, אבל מכל השיקולים הקיימים זאת ההחלטה שהתקבלה.

וליד טאהא: שגם הוא לא טוב, דרך אגב.

וליד טאהא: הוא יהיה פחות טוב מהשירות שגם הוא לא טוב.

אלירן זרד: כן, אז תיכף אנחנו נגיע לשירות שקיים היום.

אלירן זרד: בנוסף לזה הייתה ישיבה על זה לפני שבוע בוועדת הכלכלה, שם גם המשרד ציין שהם בעיקרון ממוקדים בדחיפה של הנושא של הסיבים האופטיים.

אלירן זרד: שוב, המסמך הזה לא עסק בהם, זה נושא נפרד שצריך להתייחס אליו, אבל המשרד אומר שבאמת זה הדבר העיקרי היום מבחינתם ועל זה הם עובדים במרץ.

אלירן זרד: יש עוד חלק שעוסק במהירות הגלישה, האם אנחנו רוצים להיכנס אליו קצת?

וליד טאהא: כן, בקצרה.

וליד טאהא: כי הוא חשוב מאוד.

אלירן זרד: כן, אז אחת הטענות שעלתה בבקשת המסמך, וזה גם עלה בוועדת הכלכלה בשבוע שעבר, זה שיש הבדלים בין מה שמובטח על ידי החברות למה שמתקבל בפועל.

אלירן זרד: אז אמרנו כבר קודם שביישובים האלה שהוט לא מחוברת יש את ההבדלים האלה, אבל אנחנו רואים שבחוק באופן כללי לא מוגדר רף.

אלירן זרד: ממה שאנחנו בדקנו בתקנות, ברישיונות, לא מוגדר רף מינימלי של אספקת אינטרנט לחברות, הן לא מחויבות ברף מסוים שזה בתור מינימום.

וליד טאהא: אבל החבילה מול הלקוח כן מגדירה.

אלירן זרד: החבילה מול הלקוח, זה בדיוק העניין, הרישיונות כן מגדירים פרסום, מלבד המהירויות המקסימליות הם תמיד אומרים עד מהירות כזאת וכזאת, הם מחויבים גם לרשום מ-, זאת אומרת מאיזה מהירות האינטרנט יפעל, מהירויות מינימליות.

וליד טאהא: החוזה מול הלקוח הוא עד?

וליד טאהא: או שיספקו לו נגיד 50 - - -

אלירן זרד: יש לנו פה קטע מהרישיון של החברות, זה מה שמחויב.

אלירן זרד: כשהם מפרסמים את השירות הם חייבים לפרסם את כל הקצבים האלה, גם את ההורדה המקסימום ומינימום וגם את ההעלאה מקסימום מינימום, וזה גם צריך להיות באותה הבלטה.

ג'אבר עסאקלה: וזה קורה בפועל?

אלירן זרד: זה עניין משפטי אם זה קורה בפועל.

ע'דיר כמאל מריח: לא, בוועדת הכלכלה לפני שבוע נציגת הוט אמרה שהם - - -

וליד טאהא: בפועל זה לא קורה?

אלירן זרד: לא, אם זה באותה הבלטה זה עניין משפטי לעסוק בו.

אלירן זרד: הן עומדות בפועל בזה שהן מפרסמות.

אלירן זרד: בדקנו מה שהן מפרסמות - - -

וליד טאהא: מחייב פרסום של מהירות הגלישה.

אלירן זרד: כן.

אלירן זרד: מה שאתם רואים לפניכם זה באמת במה הן מחויבות, אז יש כל מיני חבילות, אתם יכולים לראות חבילות של עוד 500, 200, 100, כל החבילות שבזק מפרסמת.

אלירן זרד: אפשר לראות למשל שהוט מפרסמת מהירות של חבילה של עד 500, המינימלי זה 0.01 מגה בייט לשנייה.

אלירן זרד: זה מ-0.01 מגה בייט בשנייה ל-500, זה טווח המהירות שהם מפרסמים.

ע'דיר כמאל מריח: מה זה מקסימלית עשר?

אלירן זרד: מהירות העלאה.

אלירן זרד: בדרך כלל פחות מתייחסים לזה.

אלירן זרד: כשאנחנו מדברים על אינטרנט מדברים בדרך כלל על מהירות הורדה וכשהחברות מפרסמות מה שהן מפרסמות זה בדרך כלל, אצל בזק עד 15, 40 ו-100, ואצל הוט עד 100, 200 ו-500.

אלירן זרד: היום יש עוד כמה רפים בעקבות ההחלטה ב-2019, אבל בגדול אלה החבילות של האינטרנט הנייח.

אלירן זרד: כשהם מפרסמות עד 500 זה מתחיל מ-0.01, ככה לגבי כל החבילות של הוט.

אלירן זרד: גם לגבי בזק, כשהם מפרסמים עד 100 אז זה מתחיל מ-40, זאת אומרת זה בין 40 ל-100, בין 20 ל-40 וכו'.

היבה יזבק: אז מה זה אומר לגבי היישובים הערביים?

אלירן זרד: זה נכון לכל הארץ.

אלירן זרד: לגבי ממוצע, אין לנו נתונים רשמיים של ממוצעים, בטח לא לפי אזורים.

קריאה: למה אין נתונים?

אלירן זרד: אחת הסיבות, כשפנינו למשרד וביקשנו את הנתונים האלה, הם טוענים שאין כיום תקן למדוד את הדברים האלה, אין כלי מדידה שיכול בצורה ודאית למדוד מהירות בפועל אל מול מהירות מובטחת ושהם פועלים לפתח כלי כזה.

וליד טאהא: אז מי יידע מה הם נותנים?

וליד טאהא: אף אחד לא יידע מה הם נותנים.

וליד טאהא: טוב, אני רוצה להודות לך, אלירן.

אלירן זרד: רק משפט אחרון, הם כן, לטענת המשרד, ממש בשבוע שעבר הם אמרו, פועלים לפיתוח של כלי אובייקטיבי שיהיה אפשר למדוד את המהירות ולהשוות אותה למה שהחברה מבטיחה וגם פועלים להקים פלטפורמה של שקיפות, שחברות יהיו מחויבות לפרסם בכל אזור את הממוצעים של המהירויות שם.

אלירן זרד: הם גם אומרים כמה זמן נראה להם שיהיה להם את הכלי הזה?

וליד טאהא: הם לא יכולים להתחייב.

וליד טאהא: לא, אפשר להתחייב, הם לא רוצים לעמוד בהתחייבויות.

וליד טאהא: נכון.

וליד טאהא: אלירן, תודה רבה לך, מחלקת המחקר והמידע של הכנסת, עבודה יפה ומסודרת.

וליד טאהא: אני רוצה גם להודות לכל חברי הכנסת שכיבדו אותנו בנוכחותם, ליו"ר הוועדה, מר יעקב טסלר, שגם נתן לי את הזכות לנהל את הישיבה.

וליד טאהא: לכבוד לי.

וליד טאהא: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

וליד טאהא: לחברת הכנסת ע'דיר, סעיד אלחרומי, היבה יזבק, ג'אבר עסאקלה ולכל הנוכחים.

וליד טאהא: לפני שנשמע את חברי הכנסת, אנחנו נשמע אתכם, קודם כל אנחנו מוגבלים בזמן, אנחנו חייבים לסיים ב-11:15 כי יש עוד ישיבות של הוועדה והיום בכלל יש הרבה ישיבות בכנסת, שנית אנחנו נרצה כמה שאפשר גם לשמוע, יש לנו הרבה אורחים בזום, אז אני מבקש באמת להיות מאוד מצומצמים, ממוקדים, קולעים בדברים שרוצים להעביר דרכם את המסר.

וליד טאהא: אני הייתי מציע להתחיל עם השלטון המקומי, לשמוע מהם בקצרה איך הם רואים את הסוגיה הזאת ואז נחזור לתת לחברי הכנסת להגיד את הדברים שלהם.

וליד טאהא: עמיחי דרורי איתנו בזום?

עמיחי דרורי: כן, שלום וברכה.

וליד טאהא: שלום, בוקר טוב, עמיחי, מנהל תחום תשתיות ופיתוח עירוני במרכז השלטון המקומי.

וליד טאהא: אני מניח שעקבת פה אחרי הדברים שכבר נאמרו ואתה מכיר את הסוגיה, ספר לנו מהמבט שלך, של השלטון המקומי, על הבעיה הזאת שנקראת תשתיות אינטרנט, סלולר, בכלל במדינה וביישובים הערביים בפרט.

עמיחי דרורי: אוקיי.

עמיחי דרורי: בוקר טוב לך, אדוני היושב ראש, ומכובדיי כולם.

עמיחי דרורי: הנושא של קידום תשתיות הסלולר, גם התשתיות הנייחות וגם התשתיות הניידות, כמובן חשוב ביותר.

עמיחי דרורי: אנחנו מכירים לפחות חלק מן הבעיה, הבעיה היא בין היתר עוסקת בתחולה של הפריסה שמחויבות לעשות החברות השונות.

וליד טאהא: מה זאת אומרת בתחולה?

עמיחי דרורי: בתחולה, הכוונה נכון להיום הכדאיות הכלכלית של החברות להגיע לאזורי פריפריה נמוכה יותר.

עמיחי דרורי: הדבר הזה נמצא, אנחנו מכירים את הבעיה הזו, זו בעיה רוחבית, הן ליישובים ערביים, הן ליישובים יהודיים, הבעיה בעיקר נובעת משיקולי מרחק, גם משיקולי כמות, משיקולי מרחק מתשתיות קיימות, משיקולי כמות צריכה ומשיקולים נוספים.

עמיחי דרורי: במסגרת הצעת המחליטים שאמורה לעלות בשבועות הקרובים לקבלת החלטה על ידי הממשלה להבנתנו אמורה להיות הידרשות לנושא בדמות הקמת קרן תקציבית שאליה החברות השונות יפרישו כספים כשלמעשה מתוך הכספים האלה ניתן יהיה לפרוס ביתר קלות וביתר מהירות תשתיות גם ליישובים מרוחקים יותר וגם ליישובי פריפריה.

עמיחי דרורי: הצעת ההחלטה הזו עדיין לא נדונה בממשלה, אנחנו הוצאנו פנייה לפני כשבוע-שבועיים בחתימת יו"ר מרכז שלטון מקומי, חיים ביבס, שאנחנו מבקשים מהממשלה להאיץ את הטיפול בנושא, לקבל החלטה בנושא כמה שיותר מוקדם.

עמיחי דרורי: ראוי גם לציין שבמסגרת התייחסות שלנו לטיוטת הצעת המחליטים שהועברה אנחנו היינו סבורים שראוי שהתקציב של אותה קרן, שכאמור תשמש לפריסת תשתיות ליישובים מרוחקים יותר, לא יתבסס רק על הפרשות של חברות האינטרנט עצמן, אלא גם יתבסס על תקציב ממשלתי.

עמיחי דרורי: כי תקציב ממשלתי הוא קבוע, הוא דבר שמגדיר לפחות תקציב מינימלי לקרן ולא צריכים לחכות לקבלת התקבולים מהחברות השונות.

עמיחי דרורי: זו ההתייחסות שאנחנו הוצאנו, אנחנו העברנו ואני חושב שכדאי - - -

וליד טאהא: עמיחי, למה היינו צריכים לחכות עד 2020 או סוף 2020 כדי להבין שיש בעיה בנושא הזה באזורים פריפריאליים ואז הממשלה תתעורר ונתחיל להקים כל מיני נוסחאות כדי לכסות על ההפסד שאולי ייגרם לחברות?

וליד טאהא: לא ידענו על קיום הבעיה, או שכאילו אנחנו בעצם עד היום אמרנו אם אתה גר בפריפריה אז תשלם על זה?

עמיחי דרורי: אז דבר ראשון, אנחנו במרכז שלטון מקומי תמיד דחפנו לפתרון הנושא.

עמיחי דרורי: יש פה, אדוני, שאלות שהן למעשה רחבות יותר, נוגעות לחיובים שמוטלים בכלל על חברות במשק התקשורת, הן על בזק, הן על הוט, הן על החברות השונות, הן בתחום התשתיות הנייחות והן בתחום התשתיות הניידות.

עמיחי דרורי: זו למעשה רפורמה שצריכה להיות מקודמת על ידי המשרד האחראי, שהוא משרד התקשורת.

עמיחי דרורי: להבנתנו בחודשים האחרונים יש שינוי גישה בנושא, שאנחנו דבר ראשון מברכים על עצם השינוי כי קודם, למעשה עד לפני כמה חודשים, הייתה הידרשות לרשויות שהן יותר באזורים מרובי אוכלוסייה או אזורי המרכז.

עמיחי דרורי: בחודשים האחרונים כן יש שינוי חשיבה בדמות הקמת אותה קרן שתפרוס גם לפריפריה, גם בעקבות לחץ מסיבי של מרכז השלטון המקומי, אבל להבנתנו, כמובן גם חשובה הבקרה הפרלמנטרית שלכם וההתייחסות הפרלמנטרית שלכם לכך שתקציב הקרן, כאמור, לא יתבסס רק על תקבולי החברות השונות שפעילות בתחום אלא גם יתבסס על תקציב ממשלתי.

וליד טאהא: הצעת המחליטים שאתה מדבר עליה תתייחס להשמת תשתיות פיזיות או בכלים טכנולוגיים אחרים?

עמיחי דרורי: להבנתי מדובר על פריסת תשתיות כמובן גם נייחות, מה שנקרא תקשורת נייחת.

וליד טאהא: זאת אומרת פרישת תשתית פיזית.

עמיחי דרורי: בכל אופן צריך למשוך מה שנקרא סיבים אופטיים ואת הכבלים הרלוונטיים.

עמיחי דרורי: אני לא איש שטח ברמת פריסת ציוד תקשורת, אבל זו הבנתנו, שזה דבר שחשוב שייעשה.

עמיחי דרורי: כמובן זו עמדתו של מרכז השלטון המקומי, שצריך להיות תקציב ממשלתי לטובת הנושא, וככל שתהיה גם כמובן המעורבות שלכם והדחיפה שלכם מול כל גורם אפשרי, זה רלוונטי גם כחלק משוק התקשורת.

עמיחי דרורי: זה דבר חשוב לצרכי לימודים, זה דבר שבוודאי חשוב – למשל אני שותף גם לדיונים בוועדה להפחתת הפשיעה במגזר הערבי ששם דנים לא רק בנושא הפשיעה פרופר, אלא גם בנושא הבנייה והמקרקעין.

וליד טאהא: הכול קשור אחד לשני.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך, עמיחי דרורי, בשלב הזה כי אנחנו באמת רוצים לעשות סדר בזמן שלנו ולתת ככל האפשר זמן דיבור לכל האורחים כאן באולם וגם בזום, אז בשלב הזה תודה רבה לך, עמיחי דרורי, מנהל תחום תשתיות ופיתוח עירוני במרכז השלטון המקומי.

וליד טאהא: אני רוצה, ברשותכם, חברי הכנסת לתת זכות דיבור ליושב ראש, בהתחלה של הוועדה, אחרת תעשה עלינו סנקציות.

וליד טאהא: בוקר טוב לכולם.

וליד טאהא: אני רואה בדיון הזה דבר מאוד מאוד חשוב.

וליד טאהא: איך שקיבלתי את הפנייה שלך ראיתי לנכון עד כמה שאפשר להעלות את זה.

וליד טאהא: ייאמר לזכותך שבדרך כלל אתה נענה לכל הפניות שלנו בעניינים שלנו.

וליד טאהא: משתדל, משתדל על כל פנים.

וליד טאהא: אני באמת לא רוצה להרחיב, יש פה אורחים חשובים שחשוב להם להציג את הדברים.

וליד טאהא: רק ממש בקצרה, ממש בדקה.

וליד טאהא: לי אישית כאב לראות כשאתה פנית עם הפנייה הזו, זו עוולה שנמשכת כבר שנים על גבי שנים ובמיוחד אנחנו התעוררנו, אני על כל פנים ראיתי את זה כך, בתקופת הקורונה, שהילדים נשארים בבית ואין להם אפשרות – מצד אחד עושים את הסגרים, מצד אחד נלחמים להוריד את התחלואה ומצד שני אנחנו לא נותנים מענה לילדים שתהיה להם אפשרות ללמוד.

וליד טאהא: ברגע שאין את התשתיות אין את הדברים האלה.

וליד טאהא: כולי תקווה שמהמקום הזה אנחנו נגיע לאיזה פתרון, אני אופטימי.

וליד טאהא: אני לא יודע לומר אם זה דבר של כמה שנים, אני לא יודע מה צריך לקרות כדי שבאמת זה יזעזע אותם, ינענע אותם להוציא את הדבר הזה לפועל.

וליד טאהא: עמיחי, אם אתה עדיין איתנו, קודם כל תודה רבה על ההתערבות שלכם בעניין הזה ושאתם עומדים על המשמר, מה שאני לא הבנתי כל כך, מדינת ישראל זקוקה לנדבות?

וליד טאהא: היא פונה לקופות צדקה, לארגונים, לפתוח קרנות, לבקש מהם?

וליד טאהא: אני לא יודע לומר בדיוק כמה מבקשים מכל אחד, מה המחויבות שלהם לתרום לעניין.

וליד טאהא: בוא נשים רגע בצד את הרצון הטוב שיש להם, אני לא יודע כמה יש להם, בוא נאמר שיש להם רצון טוב, אני מניח שיש, לא כל אחד יכול לבוא ולתרום מבחינת היכולות שלו ומבחינת ההכנסות שלו, אז אני לא יודע לומר אם נקטו יעד מסוים וכמה אנחנו רוצים.

וליד טאהא: וסליחה, למה אנחנו צריכים להגיע לקרנות האלה?

וליד טאהא: אנחנו תושבי אזרחי ישראל, מדינת ישראל, כמו שחייבים פה בירושלים לעשות את התשתיות וכמו שחייבים בתל אביב ובכל עיר אחרת צריך להגיע השירות הזה גם לפריפריה, גם לערבים וגם ליהודים, לכל אחד מאזרחי ישראל ואנחנו לא צריכים לבקש קרנות.

וליד טאהא: אני שמעתי בין המילים שלך שלמרות הקרנות אתם דרשתם שגם יהיה תקציב ממשלתי.

וליד טאהא: אני חושב הפוך, צריך להיות רק תקציב ממשלתי ואני יכול לבקש מהם להיעזר.

וליד טאהא: אם אנחנו נחכה לקרנות, אדוני היושב ראש, צר לי לומר לך, לא נראה לי שזה הפתרון.

וליד טאהא: לא ייצא מזה הרבה אתה אומר.

וליד טאהא: ייצא, לא יודע מה, תשתיות לא יהיה.

וליד טאהא: תודה רבה, היושב ראש, באמת על הדברים החשובים.

וליד טאהא: מדינת ישראל בדרך כלל זקוקה לנדבות כשמדובר בעניים, היא לא זקוקה לזה כשהיא רוצה - - -

ג'אבר עסאקלה: בוא נגיד את האמת, כשמדובר בערבים.

וליד טאהא: בעניים בפריפריה.

וליד טאהא: אני לא מתבייש לומר, למדינה לא חסר כסף, יש להם המון, הם רק צריכים להחליט לאן הם רוצים לשים את זה.

וליד טאהא: נו באמת.

וליד טאהא: נכון.

וליד טאהא: סעיד, ביקשת לדבר.

וליד טאהא: לפי סדר הגעה, ע'דיר, תסלחי לי, אז ניתן לחבר הכנסת סעיד ונשתדל לשמוע גם בין לבין את האורחים שלנו בזום.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב ראש, על קיום הישיבה הזאת, זו ישיבה מאוד חשובה בנושא מאוד חשוב.

סעיד אלחרומי: אנחנו למדנו על בשרנו בחודשים האחרונים, כמעט שבעה-שמונה חודשים במשבר הקורונה את המשמעות של מחסור בתשתיות אינטרנט והמשמעות שבחלק מהיישובים אין אינטרנט בכלל, לא קליטת סלולר ולא אינטרנט, במיוחד בכפרים הלא מוכרים בנגב, שהדוח כאן לא הביא אותם בחשבון, לא התייחס אליהם.

סעיד אלחרומי: כמובן שבמדינה מבחינת המדינה הם לא על המפה.

סעיד אלחרומי: אני מודה לאיימן שביקש את הדוח הזה ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, דוח מאוד חשוב.

סעיד אלחרומי: יש כמה סוגיות בפריפריה, בדוח כתוב שיש 100% פריסה של בזק ביישובים וזה לא נכון, כמי שמכיר את זה בשגב שלום, היישוב שלי.

סעיד אלחרומי: יש שכונות שנשארו שנים רבות ללא פריסה של בזק, בתי ספר שנשארו שנים - - -

וליד טאהא: זה נכון גם לגבי יישובים במרכז הארץ ובצפון.

סעיד אלחרומי: כן, שנים רבות ללא בזק והתשתיות לא הושלמו ומשום מה אנשים חיפשו פתרונות חלופיים.

סעיד אלחרומי: בנושא קליטת הסלולר והאינטרנט ביישובי הנגב, אני אומר לכם, המצב חמור מאוד, אין קליטה בכלל.

סעיד אלחרומי: גם היום כשיש חבילות ומשרד החינוך התחיל לחלק מחשבים ניידים עם חבילות אינטרנט זה לא יעזור וזה לא הפתרון האולטימטיבי לסוגיה.

וליד טאהא: למה?

וליד טאהא: זה לא עובד?

סעיד אלחרומי: ברוב המקומות אם לא תהיה פריסה של אנטנות של חברות הסלולר זה לא יעבוד.

סעיד אלחרומי: אינטרנט חלש, הורדה מאוד חלשה ולכן הלמידה מקוטעת.

סעיד אלחרומי: אז אני אסכם בכמה משפטים, דבר ראשון, בנושא פריסת תשתיות נייחות של בזק ושל הוט, יש מחסור מאוד רציני ביישובי הפריפריה, לפחות בנגב, המקום שאני מכיר אותו היטב.

סעיד אלחרומי: לגבי חברות הסלולר, אין מנוס מפריסה.

סעיד אלחרומי: אנחנו נחכה לסיבים האופטיים ולטכנולוגיה החדשה, זה לא יהיה.

סעיד אלחרומי: בישראל בכלל מצפים לכמה שנים, אז בפריפריה אולי עשור.

סעיד אלחרומי: חייבים לפרוס אנטנות בשטח שנמצא בין היישובים המוכרים, לפחות בכפרים הלא מוכרים, בכדי לענות ולו במעט על המחסור בתשתיות אינטרנט ועל אחת כמה וכמה במשבר הקורונה.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב ראש.

וליד טאהא: תודה רבה, חבר הכנסת סעיד אלחרומי, הוא בא מהנגב, הוא מכיר כל פינה בנגב, דברים חשובים.

ג'אבר עסאקלה: הוא מכיר בעיקר את הנקודות שיש קליטה.

וליד טאהא: כי מהן הוא מדבר, אתה אומר.

סעיד אלחרומי: תארו לעצמכם שסטודנט לומד בזום, הוא צריך לחפש גבעה.

סעיד אלחרומי: וזה באמת קרה, שהוא יושב על גבעה, מחפש גבעה כדי לקלוט אינטרנט ולהשתתף בשיעור.

וליד טאהא: כן, אני מכיר סיפורים מאוד כואבים, דומים, של אנשים שהיו צריכים להשתתף איתנו בזום ואז נסעו 20 קילומטר כדי למצוא להם עמדה שיוכלו להתחבר לזום, מזעזע לשמוע.

וליד טאהא: אני רוצה לברך את חבר הכנסת איימון עודה, יושב ראש הרשימה המשותפת.

וליד טאהא: אתה לא היית, אבל הרוח שלך הייתה, אלירן סקר לנו את המחקר שהציג בנושא שאתה ביקשת ועל כן אתה היית נפקד נוכח.

איימן עודה: יש לנו חברה מעולה במשותפת, קוראים לה היבה יזבק, שלחה לי: בוא מיד.

היבה יזבק: איפה אתה?

היבה יזבק: הדוח שלך, איפה אתה?

היבה יזבק: הוא לא איחר להגיע.

וליד טאהא: תודה, איימן.

וליד טאהא: אנחנו ניתן לחברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח להגיד את הדברים ואז נרצה לשמוע אחד מהאורחים שלנו בזום ונחזור לחברי הכנסת.

וליד טאהא: בבקשה.

ע'דיר כמאל מריח: אדוני היושב ראש, לפני שבוע היה לנו דיון בדיוק על אותו נושא בוועדת הכלכלה, גם כן הוצגו נתונים הזויים ועלתה נציגת הוט ופירטה מה הם הקשיים והאתגרים הטכניים שעומדים בפניהם והתחילה לפרט, ואני מסתכלת על הטבלה הזאת של אם בזק מתחייבת 100, מה שלא קורה באף יישוב ערבי, 100, אתה למעשה מקבל מינימום 40.

ע'דיר כמאל מריח: אני אומרת שהבעייתיות בטווח.

ע'דיר כמאל מריח: בסדר, יש לך בעיות מהמרחק מהמרכזייה לבית שלך אז תגיד לי טווח של מ-80 עד 100, טווח קטן, הגיוני, אבל לא מ-40 ל-100 כשאתה בעצם מתחייב ל-0.01.

ע'דיר כמאל מריח: אז כל המבנה של החברות, זה גובל בהטעיית ציבור, כי אם אני משלמת 100 ומקבלת 40 אז למה תגיד לי 100, למה שאני אשלם על 100?

ע'דיר כמאל מריח: אם תגיד לי מ-80 עד 100 זה נשמע לי יותר הגיוני ויותר סביר בקשר שבין הצרכן לבין החברות שמתקשרות.

ע'דיר כמאל מריח: ואני מסכימה עם היושב ראש חבר הכנסת טסלר, גם הבעייתיות בטיפול.

ע'דיר כמאל מריח: אנחנו נתפסים בדיוק כפי שאמרת, אדוני היושב ראש, סוף 2020, יד ימין לא יודעת מה יד שמאל עושה, קורונה, למה רק עכשיו הממשלה נזכרת?

ע'דיר כמאל מריח: למה גם עכשיו להישען על קרנות?

ע'דיר כמאל מריח: למה זה לא מתוקצב בתקציב ממשלתי ולדהור עם זה?

ע'דיר כמאל מריח: ואתה יודע מה זה מזכיר לי?

ע'דיר כמאל מריח: בעיה יותר חמורה במבט רחב יותר, זה כל כך קשור גם למה שעמיחי אמר, לתכנון ובנייה.

ע'דיר כמאל מריח: פיתחו את המרכז, תכנון אורבני, בנו את הכול כי זה מעבר להנחת אנטנה, אתה צריך לפתח וזו התוויית מדיניות, כלומר בנו את המרכז והזניחו דרום, הזניחו צפון, פריפריה לא קיימת, לא בתכנון ולא בקליטה, כלומר במבט רחב יותר יש כאן הזנחה של שנים מכוונת.

וליד טאהא: אבל צריך לומר שיש פריפריה בתוך המרכז, לא צריך לקפח אותם.

ע'דיר כמאל מריח: אני מציעה להם לנסוע למדינות מפותחות במערב כדי להבין שמרחק נסיעה של שעה וחצי בין עיר לעיר אין בו צניחה כזו משמעותית באף פרמטר.

וליד טאהא: הוא כלום.

ע'דיר כמאל מריח: לא בחינוך ולא בתעסוקה ולא בבריאות ולא בקליטה.

ע'דיר כמאל מריח: כל הטרמינולוגיה הזו שיצרנו לעצמנו, פריפריה, היא מוטעית מיסודה.

ע'דיר כמאל מריח: אין דבר כזה פריפריה, מדינת ישראל היא כל כך קטנה שאפשר באופן אוניברסלי לקיים את כל הפרמטרים, גם בקליטה.

וליד טאהא: נכון, מסכים.

וליד טאהא: תודה רבה, חברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח, על הדברים החשובים שאמרת.

וליד טאהא: אנחנו נרצה לשמוע את סמיר מחמיד, ראש עיריית אום אל פחם.

מחמיד סמיר: כן, סלאם עליכום.

וליד טאהא: סמיר, יש לך קליטה בינתיים?

מחמיד סמיר: בינתיים יש לי, בעירייה יש לי קליטה.

וליד טאהא: אוה, יופי, בשורות טובות.

וליד טאהא: אז אנחנו נשמע אותך, את דעתך, איך אתה מרגיש עם הסוגיה הזאת, גם לגבי העיר שלך ובכלל בהיותך חלק מראשי הרשויות הערביות והשלטון המקומי.

מחמיד סמיר: אז תודה, אדוני היושב ראש, תודה לכולם.

מחמיד סמיר: אני רק אתייחס, יש לי אזורים שלמים בעיר שלי שאין בהם אינטרנט בכלל, אני רק אקריא, ומרבית חברי הכנסת הערבים מכירים את האזורים, באסכנדר, עין אברהים, עין א-שערה, ג'בל אבו פאעור, א-דהרת, אל חריקה, אל עיון, זה עיר ואם במדינת ישראל, חבר'ה, שאין בה אינטרנט.

איימן עודה: אל מועלקה.

מחמיד סמיר: עכשיו אומרים קורונה, למידה מרחוק, אז למידה מרחוק.

מחמיד סמיר: פעמיים הילדים שלנו אוכלים אותה, פעם אחת אלה שאין להם מחשבים, פעם שנייה אלה שאינן להם אינטרנט ואז מה שמתברר שיש להרבה תלמידים שלא יכולים להשתתף בלמידה מרחוק ואז חוק למידת חובה הוא לא חובה, לצערי הרב.

מחמיד סמיר: זו סוגיה ראשונה.

מחמיד סמיר: סוגיה שנייה, אזורים של בתי ספר שאין בהם אינטרנט, סוגיה שלישית, יש בלעדיות לבזק, סוגיה רביעית, הנושא של הוט.

מחמיד סמיר: אני פניתי עכשיו עם העלאת הנושא ועד היום אני לא קיבלתי שום תשובה מהוט כדי לתקן ולו במעט את העוול שנגרם.

מחמיד סמיר: זו תמונת המצב אצלי באום אל פחם, אבל אני מניח שברוב היישובים הערביים זה אותו מצב, אפילו יותר חמור.

מחמיד סמיר: חבר הכנסת אלחרומי תיאר את זה בנגב, אני לא מקנא בהם, אבל אצלי גם יש לי צרות משלי ואני פרסתי בפניכם חלק מהן.

וליד טאהא: ד"ר סמיר, יש לי שאלה ספציפית, למה אין תשתיות בשכונות שמנית?

וליד טאהא: כי למה?

וליד טאהא: כי החברות לא רוצות לפרוס תשתיות?

מחמיד סמיר: כי יש קשיים, הטופוגרפיה של אום אל פחם, אתה מכיר את הטופוגרפיה של אום אל פחם וכל הקשיים.

מחמיד סמיר: מבחינה כלכלית הם בסיכומו של יום, לצערי הרב - - -

וליד טאהא: לא משתלם להם?

ע'דיר כמאל מריח: זה תירוץ לתכנון ובנייה שהטופוגרפיה מקשה.

וליד טאהא: זאת אומרת לא משתלם להם ואז משאירים שכונות שלמות ללא תשתיות?

מחמיד סמיר: לצערי הרב במבחן התוצאה זו התוצאה.

מחמיד סמיר: כן, זו התוצאה.

וליד טאהא: תודה רבה, ד"ר סמיר מחמיד, ראש עיריית אום אל פחם, על הדברים שלך, ובכל זאת אנחנו רוצים לשמוע גם את משרד התקשורת, את רוני חורי.

ג'אבר עסאקלה: אולי תשאיר את משרד התקשורת לסוף כדי שינסה לתת תשובות?

וליד טאהא: טוב, רוני לא עונה, אז אנחנו נאפשר לחברי הכנסת לפי סדר ההגעה.

רוני חורי: שלום.

וליד טאהא: רוני, אנחנו נדחה אותך לכמה דקות, אתה תמשיך לשמוע את הדיון ונשמע עכשיו את חברת הכנסת היבה יזבק, בבקשה.

היבה יזבק: תודה רבה, אני גם מברכת על קיום דיון חשוב זה.

היבה יזבק: אני אגיד בקיצור שכל עוד אין תשתית מתקדמת ויציבה אי אפשר להתקדם לעבר פריסה ודיגיטציה משמעותית בכלל החברה, לא רק ביישובים הערביים.

וליד טאהא: על כן אנחנו מנסים לקדם את זה.

היבה יזבק: נכון, אכן, וההצגה שראינו והנתונים שראינו זה נורא, המצב הקיים זה נורא.

היבה יזבק: אין פלא, כל מה ששמענו לאחרונה והתלונות ששמענו ממורים ומתלמידים ומהצוותים בבתי הספר בכל מה שקשור ללמידת האון ליין והזום, זה לא רק שאנחנו הגענו לא מוכנים מבחינה חינוכית ומבחינת דרכי לימוד, אלא אנחנו לא הגענו מוכנים גם מבחינת הדבר הכי בסיסי כדי לקיים את הלמידה מרחוק וזה התשתיות, תשתיות האינטרנט.

היבה יזבק: אני אשמח מאוד, חברנו ווליד, שזו רק תהיה ישיבת פתיחה בעניין כי אנחנו חייבים תקצוב ממשלתי אחרת העניין הזה לא ייפתר.

היבה יזבק: בזה אני מסתפקת.

היבה יזבק: בלי תקצוב ממשלתי והשקעה ממשלתית בעניין הדבר הזה לא ייפתר, שלא יביאו לנו כל מיני פתרונות בעקיפין ואפשר ככה ולנסות ככה, לא, צריך השקעה ממשלתית, נקודה, וזה האפשרי וזה המינימום מבחינת הזכויות לכלל היישובים הערביים.

וליד טאהא: נכון.

היבה יזבק: זה כבר הפך לזכות, זכות מינימום, זכות בסיסית אפילו בימים האלה.

וליד טאהא: נכון, בעיקר שאנחנו מדברים על תשתיות עדיין, על פריסת תשתיות.

היבה יזבק: בדיוק, לא על פריבילגיות, על תשתית.

וליד טאהא: שהמדינה מחויבת לדאוג לזה לכל אזרח במדינה.

וליד טאהא: תודה רבה, חברת הכנסת היבה יזבק.

וליד טאהא: ג'אבר, תרצה עכשיו או תשמע את רוני?

ג'אבר עסאקלה: אני הייתי מציע, לא יודע, זו הצעה שלי, אני מציע שרוני ממשרד התקשורת יישאר עד הסוף כדי להגיב.

וליד טאהא: הוא נשאר עד הסוף ברור.

ג'אבר עסאקלה: כדי להגיב בדבריו על שאלות או תהיות שאנחנו, חברי הכנסת, מעלים.

וליד טאהא: אוקיי, נשמע את חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה ואחר כך נעבור לאורחים בזום.

וליד טאהא: בבקשה.

ג'אבר עסאקלה: חברים, ממש כואב לי הלב, הייתי בוועדות אחרות שניסו להעביר חוקים בעניין היוועדות חזותית או היוועצות חזותית וכאילו אפשר להופיע בפני ועדת תכנון ובנייה באופן חזותי ואפשר להופיע בבית משפט באופן חזותי ואני יוצא מהכלים כדי להסביר להם שזה לא עובד בכל מקום בארץ הזאת, זה לא עובד, ברוב הכפרים הערביים זה לא עובד.

ג'אבר עסאקלה: אם יש לנו אפילו ערים, שמענו את אום אל פחם, שזו אחת הערים הגדולות, שבחצי מהשכונות אין קליטת אינטרנט.

ג'אבר עסאקלה: במראר, איפה שאני גר, בכל השכונות שהן לא מרכז הכפר אין קליטה או אין קליטה טובה.

ג'אבר עסאקלה: למעשה אנחנו מדברים על הזנחה רבת שנים.

ג'אבר עסאקלה: אי אפשר להשאיר את העניין כעניין מסחרי, משתלם או לא משתלם לחברות.

ג'אבר עסאקלה: אז מה, אם לתנובה לא משתלם להביא חלב למראר אז היא תפסיק להביא חלב למראר?

ג'אבר עסאקלה: חבר'ה, האנשים האלה שיושבים בחברות מחויבים להקים תשתיות והממשלה מחויבת.

ג'אבר עסאקלה: זה פוגע באיכות החיים של כולנו, למעשה אנחנו מדברים על שני שליש מהיישובים הערביים שהם לא מחוברים להוט ואנחנו מדברים על מאות אלפי אזרחים שלא יכולים לקבל שירות נאות מהחברות האלה ואפילו בדברים הפשוטים.

ג'אבר עסאקלה: אני מנסה לפעמים לראות סרט, חבר'ה, ואז בזמן הכי מתוח והכי מרגש התמונה קופצת.

ג'אבר עסאקלה: כלומר אפילו בדברים הפשוטים של תרבות ולראות סרט זה פוגע.

ג'אבר עסאקלה: אני חושב שהגיע הזמן שממשלת ישראל ומשרד התקשורת ייקחו על עצמם הנחת תשתיות נאותות בכל היישובים הערביים, גם בצפון, גם בדרום, גם במרכז, וגם בכל היישובים היהודיים שנמצאים בפריפריה.

ג'אבר עסאקלה: במראר, יש מסביבנו יש כמה יישובים יהודיים קטנים שגם להם יש אותה בעיה, אבל גם לא משתלם לבזק או להוט להניח תשתיות שם.

ג'אבר עסאקלה: לכן תקציב ממשלתי זה מה שנדרש ובאופן מיידי.

וליד טאהא: תודה רבה, חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה, דברים חשובים מאוד.

וליד טאהא: אני רוצה לעבור למשרד להגנת הסביבה, לסטיליאן גלברג.

וליד טאהא: שלום לך, ראש אגף מניעת רעש וקרינה.

וליד טאהא: למה רציתי שדווקא נשמע אותך עכשיו לפני שנשמע את משרד התקשורת?

וליד טאהא: כי בעיקר אצלנו יש המון קרינה ואין קליטה, אז יש קרינה, אבל אין קליטה, ותופעת האנטנות הפיראטיות, הלא חוקיות הייתה ידועה ביישובים הערביים, לדעת רבים היא גרמה להעלאה באחוזי התחלואה ממחלת הסרטן ולכן האנשים גם התנפלו על התחנות האלה ומאז הרבה מאוד יישובים ערביים סובלים מהיעדר קליטה לגמרי.

וליד טאהא: מה שאומרים לנו, אנחנו הרבה פחות מבינים בזה, על כן רוצים לשמוע אותך, אומרים לנו שדווקא כאשר אין קליטה טובה יש המון קרינה ויש פגיעה בבריאות מהעניין הזה.

וליד טאהא: אז כמשרד להגנת הסביבה מה הפתרון שאפשר להציע שעדיין איננו?

וליד טאהא: אולי נשמע מרוני בהמשך, שבכל זאת יהיו פתרונות, אבל עד עכשיו אין פתרונות, היישובים הערבים סובלים מהיעדר קליטה, כתוצאה מכך גם הרבה קרינה שתפגע בבריאות של האנשים.

וליד טאהא: אז מה הפתרון שאפשר להעלות חוץ מלדבר על הנושא כל הזמן?

וליד טאהא: ודיברנו המון פעמים, מה הפתרון המסתמן?

וליד טאהא: אולי צריך הסברה?

סטיליאן גלברג: הפתרון הכי טוב זה להקים תשתיות החל מסיבים אופטיים או מחליפי סיבים אופטימיים באמצעות מיקרוגל, אנטנות סלולריות, לדאוג שבכל היישובים האלה, דווקא באלה שמתלוננים שאין קליטה, שלא יהיה מצב של שריפת אנטנות או של גניבת הציוד, שגם זה קורה, לצערי.

סטיליאן גלברג: קחו בחשבון שכמה שיש, כפי שאדוני אמר, כמה שיש פחות קליטה, כמה שיש פחות אנטנות, אנשים חשופים ליותר קרינה, גם ממעט האנטנות שיש וגם מהטלפונים הסלולריים.

סטיליאן גלברג: מבחינתנו עדיף שיישוב ללא אנטנות בכלל מאשר יישוב עם פחות מדי אנטנות.

וליד טאהא: אבל מה עושים מול הרשויות, אדוני, כדי לקדם את הנושא?

סטיליאן גלברג: אנחנו פועלים יחד עם משרד התקשורת, עם שר התקשורת, עם מנכ"לית משרד התקשורת ועם הצוות של משרד התקשורת, מבחינה זאת יש לנו עמדה, ויחד עם משרד הבריאות, אנחנו עושים הרבה פעולות הסברה.

וליד טאהא: אני חבר כנסת שגר ביישוב ערבי ואני לא ראיתי אף מאמץ של הסברה בעניין הזה, אז איפה עושים?

סטיליאן גלברג: אז אם תשאל את ראשי הרשויות כמעט כולם, אם לא כולם, השתתפו לפחות פעם אחת השנה במפגש עם המשרד להגנת הסביבה ועם משרד התקשורת.

וליד טאהא: לא, אנחנו מדברים ברמת האזרח, אדוני, כי מי שיש לו בעיה עם אנטנות לא חוקיות זה האזרח, לא ראש העיר.

וליד טאהא: מה עושים כדי להסביר לאזרח מה נכון לעשות?

סטיליאן גלברג: אני מקווה שבתחילת השנה הבאה, עם בואו של התקציב נכין גם הסברה בנושא הזה.

וליד טאהא: אוקיי, גם אני מקווה.

סטיליאן גלברג: כמו שאדוני יודע, כרגע אין תקציב למדינה, אין שום סיכוי שמשרד ממשלתי כלשהו ירים - - -

וליד טאהא: לא, אנחנו לא צריכים, אדוני, לערב את תקציב המדינה במאמץ הסברתי שעולה כמה שקלים, זה לא הבעיה של מדינת ישראל.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך בשלב הזה.

סטיליאן גלברג: מה שעולה כמה שקלים אנחנו עושים, מה שעושה יותר מכמה שקלים, דרך רדיו וטלוויזיה, כפי שאמרתי, מפגשי זום עם ראשי הרשויות אנחנו עושים והרבה.

סטיליאן גלברג: זה גם תפקיד של ראש הרשות לעשות הסברה ברשות שלו, כפי שיש כמה שיש ראשי הרשויות, כמו ברהט, שעושים הסברה, להסביר שאין אנטנות שפוגעות ב - - -

וליד טאהא: תודה, אני מודה לך מאוד על הדברים, אדוני.

וליד טאהא: אני חושב שצריך לקבל החלטות לגבי הסברה, הן במשרד שלך, הן במשרד התקשורת, ולהגיע בהסברה הזאת עד אחרון האזרחים.

וליד טאהא: הסברה איננה מיועדת רק לראשי רשויות וכל אזרח צריך להבין מה טוב לו, איזה פריסה צריכה להיות גם שתספק קליטה וגם שתהיה לא פוגענית מבחינה בריאותית.

וליד טאהא: יש נציג של משרד האוצר איתנו בזום?

וליד טאהא: עמרי בן חורין.

וליד טאהא: שלום לך, עמרי בן חורין, ממשרד האוצר, רפרנט תקשורת.

וליד טאהא: בוא תגיד לנו איפה הבעיה, עמרי, במשרד האוצר, במשרד התקשורת, במשרד להגנת הסביבה, אולי במשרד ראש הממשלה, ברשויות המקומיות?

וליד טאהא: איפה הבעיה?

עמרי בן חורין: משרד ראש הממשלה, קטונתי, המשרד להגנת הסביבה, אני לא חושב שהוא הבעיה, אני חייב להודות בכנות ששיתוף הפעולה איתם, בטח עם סטיליאן, הוא מהטובים שראיתי ולכן אני יכול להגיד לך ששם לא הבעיה.

עמרי בן חורין: משרד התקשורת פה, אני מניח שהם יכולים לדבר על עצמם, הם לא צריכים שאני אעיד לגביהם.

עמרי בן חורין: אם אתם רוצים לשאול, אני אגיד לכם בכמה נקודות כי היה פה קצת ערבוב של כמה נושאים, וזה בסדר, ואני אנסה לתת כמה נקודות רלוונטיות.

עמרי בן חורין: אחת, לגבי התשתיות הקיימות, תשתיות הנחושת, יש חובה על החברות לפרוס, יש חובה רגולטורית, שיעשו את זה ושיפקחו על זה.

עמרי בן חורין: אם צריך להגיע ל-100% צריך להגיע ל-100%.

וליד טאהא: מי מחייב אותם?

וליד טאהא: דיבר ראש עיר לפני כמה דקות, עמרי, ואמר שיש לו שכונות שלמות - - -

עמרי בן חורין: אדוני היושב ראש, אני מבין, אני אנסה לצייר את התמונה המלאה.

עמרי בן חורין: יש חברה, בזק, שצריכה להגיע לכל מקום, זו החובה שמוטלת עליה, היא הייתה מוטלת עליה כשהיא הייתה חברה ממשלתית, היא הייתה מוטלת עליה כשהיא הייתה חלק מהממשלה, היא הייתה מוטלת עליה כשהיא הפכה להיות חברה ממשלתית והיא מוטלת עליה היום כשהיא חברה פרטית או ציבורית.

עמרי בן חורין: החובה הזאת אומרת להגיע לכל מקום עם הנחושת.

עמרי בן חורין: זאת חובה שאם לא עומדים בה לצדה יש סנקציות ויש עיצומים כספיים ויש רגולטור שפועל והוא מפקח עליה.

עמרי בן חורין: עכשיו, לא לי להגיד אם צריך 100 או 15 או 40, גם בתוך תל אביב או בכל מקום אחר אתה לא מקבל 100 מגה של בזק, אלא יש מקומות שמקבלים 40 ו-15, אז את הסוגיה הזאת אני כן אשאיר למשרד התקשורת, אבל להגיע עם קו לכל מקום, יש להם חובה.

עמרי בן חורין: אגב, הנחושת זה אותו קו שמביא טלפון, אז מי שיש לו טלפון יש לו אינטרנט, זה הולך ביחד, אין אחד בלי השני, ויש להם חובה ולכן לא אמור להיות בית במדינת ישראל שאין לו אינטרנט.

עמרי בן חורין: אלא אם כן הוא לא רוצה ואם הוא לא רוצה זה בסדר גמור.

עמרי בן חורין: עכשיו, אם זה לא קורה, אני לא יודע להגיד לך למה זה לא קורה כי אני לא חי את הפיקוח היום יומי, יש משרד תקשורת שיודע להגיד את זה ואני חייב להודות שלפחות מההיכרות שלי איתם הם עושים את זה בצורה טובה.

עמרי בן חורין: להגיד לך שתמיד אפשר לפקח במאה אחוז, נראה לי שאף אחד לא חושב, אבל אם יש שכונות שלמות, דיברו פה על אום אל פחם, אני באמת לא יודע להגיד לך למה שם יש שכונות שלמות שהם טוענים שהם לא מחוברים, אבל אין לי את הידע.

עמרי בן חורין: זה דבר אחד.

עמרי בן חורין: יש חברות שצריכות לעשות את זה, אני מזכיר לכולם, זה שוק פרטי, אני לא משתתף עם בזק ברווחים.

עמרי בן חורין: כשבזק מכניסה כסף ממנויים אנחנו לא מתחלקים בזה, זה שוק פרטי, החברה פורסת והחברה מקבלת כסף תמורת הדבר הזה.

עמרי בן חורין: הוט כנ"ל, יש להם חובה להגיע ל כל מקום, משרד התקשורת, הוועדה המייעצת ושר התקשורת פטרו אותם מחלק מהמקומות.

עמרי בן חורין: אפשר לחשוב שההחלטה לגיטימית, אפשר לחשוב שההחלטה לא לגיטימית, אבל היא נבעה משיקולים מקצועיים שבסוף העלות לא שווה את התועלת, הם נדרשו לאמצעים חלופיים, להביא את אותם שירותים באמצעים חלופיים, שוב, כיוון שאני לא עובד משרד התקשורת, אני לא יכול להגיד לך מה הסטטוס של הדבר הזה, אבל סוף גם עליהם חלה חובה להביא את השירות, שירות האינטרנט, לכל מקום.

עמרי בן חורין: הסלולר, אם תרצו, אני אגע בזה בסוף.

עמרי בן חורין: רק מילה לגבי הסיבים האופטיים, נאמרו פה כל מיני דברים, רק נדייק, כי נאמרו פה כמה דברים שכנראה מי שאמר אותם לא מעודכן.

עמרי בן חורין: החלטת הממשלה שדיברו עליה עברה ב-13 בספטמבר, היא לא בדיונים והיא לא בשאלות והיא לא בכלום.

עמרי בן חורין: ב-13 בספטמבר ממשלת ישראל קיבלה החלטה ואישרה את מתווה הסיבים האופטיים שמקודם על ידי משרדי התקשורת, האוצר והרשות לתחרות כבר שנתיים.

עמרי בן חורין: לא חיכינו לקורונה כדי לעשות את זה, זה משהו שמתגלגל כבר הרבה מאוד זמן כי זה היה הזמן להבשיל את הדרך שבה פורסים סיבים אופטיים במדינת ישראל.

עמרי בן חורין: אפשר לעשות פה סקירה של שעה וחצי על כל עשר השנים האחרונות, מה נעשה ומה לא נעשה, נראה לי שזה לא המקום ולא הזמן, זה גם לא כל כך מעניין אתכם בנקודת הזמן הזו.

עמרי בן חורין: המתווה הזה נועד להביא פריסה שבסופו של יום של 100% בכל מדינת ישראל.

עמרי בן חורין: ברור שזה לא קורה ביום אחד, אין מה לעשות, לא פורסים אף תשתית, שום תשתית, ביום אחד, וכן, יהיה פה פרק זמן שזה ייפרס.

עמרי בן חורין: זה ברור שבפרק הזמן הזה יהיו כאלה שיהיה להם ויהיו כאלה שלא יהיה להם.

וליד טאהא: אוקיי, תודה רבה לך, עמרי בן חורין, רפרנט תקשורת במשרד האוצר, תודה רבה לך על הדברים.

וליד טאהא: איימן, נשאיר אותך אחרי דבריו של רוני או שתרצה לדבר עכשיו?

איימן עודה: אני אגיד כמה מילים.

וליד טאהא: טוב, אז אנחנו נשמע עכשיו את חבר הכנסת איימן עודה, יושב ראש הרשימה המשותפת, בבקשה.

איימן עודה: תודה רבה, כבוד היושב ראש, ישיבה חשובה.

איימן עודה: חשוב לי להגיד לכם שזה לא מקרי בכלל שזה בקרב האוכלוסייה הערבית, גם בקרב אוכלוסייה חרדית, דרך אגב, לפי הנתונים שקיבלתי.

איימן עודה: למה אני אומר שזה לא מקרי?

איימן עודה: אבי שמחון, שהוא היועץ של ראש הממשלה בנימין נתניהו, אמר אתמול שבמדינות אחרות אין חרדים וערבים, לכן המצב בקורונה הוא קשה במדינת ישראל.

איימן עודה: את האמירה שאין חרדים וערבים או בניכוי ערבים וחרדים שמעתי מפיו של ראש הממשלה לפני מספר שנים.

איימן עודה: עם כל הנתונים שקיבלנו, עם כל ההערות, שהן חשובות, אני, גם מהניסיון שלי בוועדות, זה תורם, זה חשוב, לפעמים זה מביך, לפעמים נציגי הממשלה מבינים שזה נכון, אבל אוקיי, אולי זה לא בסדר עדיפות ראשונה, עוד מעט כולם גם יסגרו את הזום וכל אחד יילך לעבודה שלו, אולי יקרצו עין, בסדר, שמענו, בוא נמשיך הלאה.

איימן עודה: אנחנו צריכים לדעת איך לנהל מאבק פוליטי בסוגיה הזו.

איימן עודה: אני גם רוצה לפנות לראשי החרדים בכנסת ולהגיד להם, או שאתם עם הציבור שלכם או שלא, אנחנו מוכנים לשתף פעולה בסוגיה הזו, להיאבק יחד למען תשתיות, למען האספקה הנדרשת.

איימן עודה: כמו שאמרה היבה יזבק, בשנת 2020 זה לא משהו שהוא דבר שאפשר לוותר עליו, במיוחד בצל הקורונה, לכן חייבים להיאבק ביחד בשביל לשנות את המצב.

איימן עודה: תודה רבה.

וליד טאהא: תודה רבה, חבר הכנסת איימן עודה, יו"ר הרשימה המשותפת, על הדברים החשובים.

וליד טאהא: אנחנו נעבור לרוני חורי, מנהל תחום פיקוח טכנולוגיה במשרד התקשורת.

רוני חורי: שלום, אדוני, תודה רבה על ההזדמנות להגיב על הדברים שנאמרו בוועדה החשובה הזו.

רוני חורי: קודם כל אני אתחיל בכך שגם אני עשיתי מחקר ואני בחנתי מה קרה מה-1 במרץ 2020 עד ה-30.9.2020 דה פקטו בתשתיות פס רחב ביישובים עם ריכוזים גדולים של אוכלוסייה חרדית וביישובים ערביים.

רוני חורי: אני גם אגיד את המספר, כמות הערים הערביות שנבחנו הוא 156.

רוני חורי: יש לי את הרשימה, אם תרצה אני רוצה להעביר את זה לגב' אתי, מנהלת הוועדה.

וליד טאהא: כן, למזכירוּת הוועדה.

וליד טאהא: אבל לא הבנתי מה זה 156, רוני.

רוני חורי: אני קיבלתי רשימה מהלמ"ס של 156 יישובים, בדקתי 156.

רוני חורי: יכול להיות שיש יותר, יכול להיות שיש פחות, אני מתייחס ל-156.

וליד טאהא: שמה קרה בהם?

וליד טאהא: 156 שמה עשו בהם?

וליד טאהא: לא הבנתי את הרעיון.

רוני חורי: אז אני אסביר.

רוני חורי: אני דגמתי 156 יישובים ערביים וגם כ-30 - - -

וליד טאהא: דרך אגב, אין לנו 156, יש לנו בסך הכול 80 יישובים, אבל בסדר.

רוני חורי: לא, אני לקחתי גם ערביים וגם דרוזים וגם צ'רקסים, את הכול.

רוני חורי: עכשיו, נציג בזק איתנו בדיון כי אתה בתחילת דבריך אמרת שנציג בזק לא בדיון, היה גם פרק זמן שלא שמעתי את חברת הכנסת יזבק כי היה שקט, כל המשתתפים בזום לא שמעו משום מה.

רוני חורי: אז ככה, לגבי בזק, ביישובים החרדיים היה גידול של 1 נקודה אחוז בתשתיות פס רחב, ביישובים הערביים היה 5.36% בתשתיות בזק.

רוני חורי: בתשתיות הוט הגידול ביישובים החרדיים היה 3.5% וביישובים הערביים היה 15.2%.

רוני חורי: אני אתן מספרים מייצגים.

רוני חורי: באום אל פחם, למשל, היה גידול בתקופה הזאת של 7.54%, ברהט היה גידול של 10.5%, ואני יכול למנות פה, יש לי רשימה, אני לא אלאה את הנוכחים.

רוני חורי: לגבי פריסת תשתיות פס רחב, מדינת ישראל ומשרד התקשורת, יש חובה אוניברסלית לחברת בזק ויש חובה לחברת הוט כאשר שר התקשורת דאז נתן אישור ביולי 2019 כדי לאפשר מתן שירות באדישות טכנולוגית.

רוני חורי: הקצבים שאושרו באותה החלטה היו 12 מגה, 30 מגה ושנה מיום מכרז התדרים, שכבר חודשיים עברו מאז שהוא פורסם, הם יהיו מחויבים לספק 100 מגה.

רוני חורי: עכשיו אני אגיד לכם עם הכמויות, אם יש יישוב של מעל 8,000 משקי בית, עם 1,000 חיבורים לאינטרנט, ואני בדקתי מול בזק ומול הוט האם הייתה דרישה להתחבר, אין דרישה להתחבר.

רוני חורי: אם אין דרישה להתחבר לא מחברים.

רוני חורי: למשל ברהט, למשל באום אל פחם, כאשר הייתה דרישה לחיבורים החברות הרחיבו את המכשירים שלהם כדי לחבר עוד ועוד בתי אב.

רוני חורי: אני רק אציין שאם מזמינים מקבלים, כי פה הם כבר השקיעו את ההשקעות שלהם, הסיבים האופטיים שמחברים את המכונות האדירות שלהם כבר מונחים בתוך הקרקע, אנשים רק צריכים להזמין, כדי להזמין צריך לתת כרטיס אשראי או הוראת קבע ויאללה תתחברו.

רוני חורי: עכשיו, לגבי ההערה של חבר הכנסת אלחרומי לגבי בתי ספר, אני לא מכיר בית ספר אחד במדינת ישראל, אני באופן אישי, שיש לו בעיה להתחבר לסיבים אופטיים.

רוני חורי: אין דבר כזה, לא מכיר פנייה.

רוני חורי: הוא פנה אליי עם שני בתי ספר ושני בתי הספר טופלו.

רוני חורי: לגבי הסלולר, מתחילת הקורונה אני קורא לה קורונה דור א', קורונה דור ב' וטרום קורונה.

רוני חורי: טרום קורונה משרד התקשורת עשה כנס ליישובים הבדואים לדרום, בפברואר, כאילו אנחנו צפינו את מה שהולך לקרות.

רוני חורי: בעקבות הקורונה הסתובבתי בעשרה יישובים בדרום ויחד עם נציגי כל החברות, אם זה בזק, אם זה הוט, כל חברו תהסלולר, על מנת לתת פתרונות לכל היישובים.

רוני חורי: הסברתי, עשיתי הסברה גם בעברית, עשיתי הסברה גם בערבית, עם החבר'ה של סטיליאן, היינו ביישובים בצפון, תיכף אני אגיע לצפון, גם ביישובים חרדיים, הסברנו שככל שיש יותר אנטנות יש פחות קרינה.

רוני חורי: צריכים לתת הסברה ברמת הרשות המקומית, אנחנו נבוא.

רוני חורי: ברהט פאיז הזמין אותנו והלכנו אליו, הוא הקליט את השיחה, פרסם אותה בפייסבוק של המועצה, אנחנו עדיין לא קיבלנו אף לא אישור להקים, כאשר אמרתי לו: פאיז, אם אתה רציני תיתן אישור להקים אתה בתוך - - -

וליד טאהא: רוני, לדבר באופן כללי, לא להתרכז ביישובים ספציפיים.

רוני חורי: עוד שלושה משפטים.

רוני חורי: אני אגיד לך, כי הפעילות שנעשית, הן על ידי משרד התקשורת, הן על ידי המשרד להגנת הסביבה והן על ידי החברות בזמן הקורונה זה פשוט משהו בלתי סביר בעליל ולקבל האשמות כל כך כבדות, אני לא חושב שזה הוגן, כי אנחנו חושבים שאנחנו פועלים למען כל הציבור באשר הוא.

רוני חורי: הייתי באלעד כאשר אלעד פורסמה כעיר אדומה, ישבנו אצל ראש העיר והסברנו לו שצריך מקומות לחברות כדי להקים אנטנות.

רוני חורי: היינו במג'ד אל כרום, היינו בעראבה, באנו ללכת לנחף, בנחף לא קיבלו אותנו ואז אני גם שומע שראש המועצה המקומית נחף אולי גם התלונן.

רוני חורי: חבר'ה, זה לא הולך ככה, אנחנו מוכנים, כולם מוכנים לעשות את מה שצריך לעשות כדי לשים תשתיות.

וליד טאהא: רוני, תודה רבה לך, ביקשתי שלא תביא דוגמאות ספציפיות, לא לראשי רשויות ולא ליישובים ובכל זאת מודים לך על כל מה שאתה עושה, אבל מה לעשות, אתה לא מגיע לכל אזרח במדינת ישראל.

וליד טאהא: התפקיד שלך הוא לשמוע אותנו, לכתוב את ההערות ולפעול כדי לצמצם את הפער הזה.

וליד טאהא: תודה באמת על כל מה שאתה עושה, אין קשר בין מה שאתה עושה לבין הלאקונה שבשטח והחוסר שבשטח והשטח, מה לעשות, סובל ממחסור.

וליד טאהא: אז בינתיים באמת תודה, רוני, מנהל תחום פיקוח טכנולוגי.

וליד טאהא: אנחנו רוצים, בקצרה מאוד, לשמוע את שמואל סיידון, מנהל אגף רגולציה בבזק.

וליד טאהא: שלום לך, שמואל.

וליד טאהא: בהתחלה אמרו שאין לנו נציג מבזק ואז אני אמרתי שאין נציג ועכשיו אתה נמצא איתנו, סליחה על התקלה.

וליד טאהא: נרצה לשמוע ממך למה באמת לא מגיעים לכל מקום במדינת ישראל, למה יש שכונות שלמות ויישובים שנמצאים אפילו במרכז הארץ, לא בפריפריה הרחוקה, שחברת בזק לא מגיעה אליהם.

וליד טאהא: עכשיו גם אין לנו זמן לדבר על התשתית המיושנת והרעועה שלא נותנת שירות כמו שצריך, היינו צריכים לשמוע אותך קודם ולתת לך את כל הזמן, אז בזמן שנותר לנו ספר לנו על המאמצים שלכם בעניין.

שמואל סיידון: קודם כל, כפי שתואר לפני כן, בזק היא חברת התקשורת היחידה, תיאר את זה גם ממשרד התקשורת, גם האנשים בשטח, שמגיעה ל-100% מאזרחי המדינה.

שמואל סיידון: בזק פרוסה עם רשת אינטרנט מתקדמת, זה בכל המדינה, ואותה רשת נמצאת בכל מקום במדינה.

שמואל סיידון: אותה רשת זו רשת NGN שבזק הקימה ושדרגה אותה מהרשת הקודמת שהייתה לה.

שמואל סיידון: את המהלך של ה-NGN סיימנו בסביבות 2012, 2013, סיימנו את השינוי הראשוני של הרשת, הקמנו רשת שמספקת עד 100 מגה ובקרוב מאוד גם בלא מעט יישובים, סדר גודל של 200 יישובים, זה משבוע הבא, אחרי שקיבלנו אישור של המשרד נוכל לתת גם קצבים של 200 מגה.

שמואל סיידון: בזק זו החברה היחידה שעושה את זה ופרוסה בשטח.

שמואל סיידון: להגיד שבזק לא פרוסה, אני לא מכיר מקומות כאלה, אנחנו נמצאים בכל מקום.

שמואל סיידון: יש מקומות שיש בעיות אובייקטיביות בשטח ומשרד התקשורת מכיר היטב, היינו בלא מעט סיורים, אני אישית הייתי בעשרות יישובים בתקופה האחרונה ואנשים שלנו מנסים לבוא ולקדם ולפתור בעיות שלפעמים יש בעיות אובייקטיביות בשטח של שימוש ברשת בזק לא לשם מה שהיא נועדה, בעיקר זה ביישובים במגזר, משתמשים בה בתור רשת חשמל, מציבים עליה כבלים של חשמל ואז אסור לטכנאים שלנו לגעת מסיבות של בטיחות, אסור להתקרב לרשת.

וליד טאהא: אנחנו מדברים על אזורים שאין בהם תשתיות בכלל, אדוני, ולא על שימוש בעמודים לצרכים אחרים.

שמואל סיידון: אני לא מכיר מקומות שאין בהם בכלל.

וליד טאהא: לא, אני מכיר.

וליד טאהא: אני באופן אישי מכיר.

שמואל סיידון: אז אני אשמח שתעבירו ואנחנו נבדוק את הטענות.

שמואל סיידון: גם על מה שעלה בסיור שהיה במג'ד אל כרום לפני שבועיים, טענו שאין בכלל, היו אנשים שלנו והאנשים שלנו בקשר שוטף, אנשי השטח שלנו בקשר שוטף עם חברי המועצה ועם מועצת העיר ועם מהנדסת העיר שם על מנת לפתור את הבעיות שיש ומנסים לקדם את זה.

שמואל סיידון: יש דברים שלא תלויים רק בנו, יש בנייה שהיא לא במסגרת התב"ע.

שמואל סיידון: בזק לא יכולה לפתור את כל הבעיות האובייקטיביות, איפה שאפשר לפרוס ואיפה שבזק יכולה היא פורסת ומגיעה לכל מקום ומקום.

שמואל סיידון: ושוב, חייבת להיות מעורבות של המועצה שם לעזור לפתור בעיות.

וליד טאהא: זה נושא נוסף שצריך דיון ספציפי, הקשר שלכם מול הרשויות.

וליד טאהא: אני גם מכיר אותו מקרוב, הוא לא הכי טוב, לא הכי מסודר.

וליד טאהא: אני הייתי רוצה לשמוע ממך שבאמת בזק תפעל לפריסת תשתיות בכל המקומות שעוד אין.

וליד טאהא: אתה טוען שאין מקום כזה, שבזק לא הייתה שם ולא פרסה תשתיות, כנראה יש פער בין מה שיש בשטח לבין מה שאתה יודע, אבל אני רוצה להודות לך בשלב הזה ואני מניח שנעשה עוד דיונים בהמשך כי לא מיצינו את כל הנושא החשוב הזה.

וליד טאהא: בסופו של דבר מאות אלפי אזרחים במדינת ישראל אינם יכולים לתקשר ואינם יכולים ללמוד מרחוק כי אין להם תשתיות ואין להם אינטרנט ואתה אומר שאין מקום שאין בו תשתיות.

וליד טאהא: אז אני רוצה להודות לכולם, לכל האורחים בזום, גם לכל חברי הכנסת שכיבדו אותנו בנוכחות שלהם, לכל החברים והחברות כאן בחדר, אתי, ורד וכולם.

וליד טאהא: אני רוצה להקריא את הסיכום של הוועדה.

וליד טאהא: הוועדה קוראת לכלול את הנושא בבסיס התקציב הממשלתי.

וליד טאהא: כמובן שחלה החובה על חברת בזק וחברות הסלולר לפריסת תשתיות וקווי אינטרנט, משרד התקשורת כרגולטור צריך לפקח על זה ולהוציא הנחיות ברורות לגבי האזורים שאין בהם פריסת תשתיות.

וליד טאהא: חלה החובה, לדעתי, על משרד התקשורת והגנת הסביבה לצאת במעין הסברה שתגיע לכל אזרח על חשיבות הימצאות אנטנות עם קריטריונים של המשרדים כי היעדר אנטנות גורם דווקא לקרינה יותר ואז לבקש מהמשרדים לעשות הסברה רחבה יותר ולהגיע לכל אזרח בעניין הזה.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לכולם, הדיון היה חשוב מאוד, לא מיצינו את כל מה שהיינו צריכים לדבר עליו, אבל בהמשך אנחנו נמשיך לטפל.

וליד טאהא: תודה רבה לכולם.