ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 22, 2020-11-03 10:30

עינב קאבלה: בוקר טוב לכולם.

עינב קאבלה: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה, היום יום שלישי ה-3 לנובמבר 2020, כ"ז בחשוון תשפ"א.

עינב קאבלה: היום נעסוק בפרויקט התיעוד הלאומי החכם, תמונת מצב ופוטנציאל השימוש בתעודות הזהות הביומטריות.

עינב קאבלה: מתקיימים דיונים נפרדים בנושא אחר אך משיק בוועדה המשותפת לחוקה פנים ומדע בעניין המאגר הביומטרי.

עינב קאבלה: אנחנו עוסקים היום בפרויקט התיעוד ה לאומי החכם כאמור, שחשוב לבדוק אותו, לדון בו ולפקח בנושא הזה.

עינב קאבלה: אנחנו נתחיל בדו"ח הממ"מ, מרכז המחקר והמידע של הכנסת שערך עבורנו דו"ח בנושא השימוש בתעודות זהות ביומטריות לאספקת שירותים מתקדמים לאזרח.

עינב קאבלה: יציג אותו רועי גולדשמידט, בבקשה.

רועי גולדשמידט: בוקר טוב, תודה ליו"ר הוועדה.

רועי גולדשמידט: שמי רועי גולדשמידט ואני חוקר במרכז המחקר והמידע של הכנסת.

רועי גולדשמידט: המצגת שאני אציג - - - מסמך שכתבתי לבקשת יו"ר הוועדה, המסמך זמין באתר.

רועי גולדשמידט: רקע ממש קצרצר על תעודות הזהות החכמות.

רועי גולדשמידט: הן מונפקות מאז 2013, לפי נתוני רשות האוכלוסין עד לאחרונה הונפקו כ-3.5 מיליון תעודות חכמות, מה שאומר שכ-41% מהזכאים לתעודות זהות, יש להם תעודות חכמות.

רועי גולדשמידט: העלות הישירה של רכש הכרטיסים ותהליך הפרסונליזציה שלהם עלה עד היום כ-288 מיליוני שקלים.

רועי גולדשמידט: המעבר לתעודות החכמות נועד למנוע זיוף, לשפר את מהימנות תהליכי ההזדהות וכפועל יוצא את היכולת לספק שירותי ממשל זמין ושירותים עסקיים גם עבור שירותים הדורשים הזדהות.

רועי גולדשמידט: אם להקדים את המאוחר, זה נראה שלמעט המטרה למנוע זיוף, לא נראה שתעודות זהות חכמות מממשות את מלוא ההבטחה שהייתה גלומה בהן.

רועי גולדשמידט: אפשר לומר שממשלת ישראל זיהתה בשלב מוקדם את חשיבותה של ההזדהות החזקה.

רועי גולדשמידט: כבר בהחלטת ממשלה על הקמת ממשל זמין בשנת 2002 נקבע בין השאר שיש לבסס מערכת הזדהות בחתימה אלקטרונית בממשלה, מערכת הזדהות בחתימה אלקטרונית מבוססת כרטיס חכם ומערכות ההזדהות בחתימה אלקטרונית על מנת לספק באופן מאובטח לכל אזרח מידע רגיש ואישי.

רועי גולדשמידט: יצויין כי בהחלטת הממשלה הזו לא מוזכרת תעודת הזהות כאמצעי למימוש הזדהות חזקה, כלומר הקונספט של הזדהות חזקה כבר מופיע ב-2002, האמצעי של תעודת הזהות כאמצעי למימוש הזהות החזקה, עוד לא מופיע בשלב הזה.

עינב קאבלה: הצטרף אלינו ח"כ סמי אבו שחאדה.

רועי גולדשמידט: אנחנו מדלגים לשנת 2009 וממש כאן בחדר הזה אומר מנהל ממשל זמין דאז, ואני מצטט "מבחינת עיקרי תכנית העבודה שלנו ל-2009-2010, מקום ראשון זה הנושא של תעודת זהות לאזרחים.

רועי גולדשמידט: מבחינתנו תעודת הזהות החכמה תאפשר לכל אזרח ולכל עסק לייצר היום את מה שחסר לנו מאוד, וגם את ההזדהות החזקה, וגם את היכולת לחתום מרחוק".

רועי גולדשמידט: כיוון שאין לנו זמן מספיק לכל ההיסטוריה, אני רק אזכיר שב-2017 אושרה בממשלה המדיניות הלאומית להזדהות בטוחה, שאני בטוח שהממונה על - - - הביומטריים ישמח להתייחס אליה, אבל הנה אנחנו בהווה, חלפו 18 שנה מהבנת הצורך ו-11 שנים מתכנית העבודה, ויש לנו בממשלה כבר לא מעט שירותים דיגיטליים, ממידע שקיבלתי מממשל זמין, רק באזור האישי של שירותי הממשלה יש כ-50 שירותים.

רועי גולדשמידט: ב-2019 ממשל זמין השיקו מחדש את מערכת ההזדהות הממשלתית, השיקו אותה כפיילוט בדצמבר 2016, אבל שימו לב לנתונים.

רועי גולדשמידט: פחות מ-1% מהכניסות נעשה באמצעות תעודת הזהות החכמה.

רועי גולדשמידט: נתון נוסף שלא כתוב במצגת, כלומר, רוב האנשים שנכנסים למערכת ההזדהות הממשלתית עושים שימוש בתהליך הרשמה למערכת ההזדהות הממשלתית ולאחריו הם יכולים להכנס באמצעות שם משתמש, סיסמה וסיסמה חד פעמית שזה OTP, one time password.

רועי גולדשמידט: רק 0.7% בלבד מהכניסות, מנתוני השנה וחצי האחרונות, היו באמצעות תעודת הזהות החכמה.

רועי גולדשמידט: נתון נוסף שלא מוצג במצגת זה שרק שני שירותי ממשלה כיום מבוססי ראב"א 4, רמת אבטחת אימות 4, כלומר כאלה שניתנים למימוש רק באמצעות כרטיס חכם או תעודת הזהות החכמה, ומידע שקיבלתי ממש לפני הדיון מהרשות לאיסור הלבנת הון, זה שמתוך 500 הגופים שמדווחים לרשות לאיסור הלבנת הון בדיווח מקוון, רק 20 מהגופים עושים שימוש בתעודת הזהות החכמה ואחרים משתמשים בכרטיסים חכמים של ספקי זהות אחרים, שזה קומסיין ופרסונל איידנטיטי.

רועי גולדשמידט: אם נסכם מה שראינו עד כה, יש לנו קונספט, זמן ארוך מאוד עד המימוש וגם כשמתפתח הנושא של זהות חזקה, חלקה של תעודת הזהות החכמה במימוש כיום הוא קטן מאוד.

רועי גולדשמידט: אז בעצם למה זה קורה או מה החסמים לשימוש בתעודת הזהות החכמה?

רועי גולדשמידט: קודם כל תעודת זהות חכמה מחייבת שימוש בקורא כרטיסים.

רועי גולדשמידט: אגב, אנקדוטה או לא, ב-2015 אם אני זוכר נכון, כשהונפקו תעודות הזהות החכמות כ-100 ברי מזל זכו לקבל קורא כרטיסים לביתם.

רועי גולדשמידט: כמה מהם עושים בו שימוש רשות האוכלוסין לא יודעת וגם אנחנו כמובן לא יודעים, אבל בהתחשב בעובדה - - -

קריאה: 100,000.

קריאה: לא 100.

רועי גולדשמידט: 100,000.

רועי גולדשמידט: כמובן.

רועי גולדשמידט: כמה מהם עושים בו שימוש אנחנו לא יודעים וגם רשות האוכלוסין מעריכה ששיעורם קטן כי השירותים במרחב הזה לא כל כך התפתחו.

רועי גולדשמידט: החסם השני זה הצורך בסיסמה, כלומר בעת קבלת התעודה המקבל מקבל סיסמה, אבל צריך לשמור אותה והוא צריך לדעת שיש שימושים לעשות איתה, בפועל הנחת העבודה שמקובלת על גורמי המקצוע והממשלה, זה שרוב המשתמשים לא זוכרים את הסיסמה שלהם ותהליך הרכישה המחודשת של הסיסמה הוא תהליך שדורש פעולות לא מבוטלות שכוללות למשל הגעה לקיוסק של ממשל זמין פיזית, או לשכת רשות האוכלוסין.

רועי גולדשמידט: בנוסף, אי אפשר לממשק את התעודה לטלפון, כלומר יש כבר מזה כמה שנים תוכנה שנקראת - - - קומיוניקיישן, שמאפשרת בלי קורא כרטיסים לממשק את הטלפון לתעודה, אבל הדור הראשון של תעודות הזהות והדור שמונפק כיום לא תומך בטכנולוגיה הזאת.

רועי גולדשמידט: גם עבור יישומי הזדהות לא מקוונים, כלומר היכולת להזדהות באמצעות התעודה יש בעיות שקשורות להצפנה של המידע על גבי השבב וחסמים משפטיים נוספים שאני לא ארחיב עליהם ואני בטוח שהדוברים הבאים יוכלו לעשות כן.

קריאה: יש לך דוגמה לנושא הרביעי שאמרת?

קריאה: - - - שירות כזה?

רועי גולדשמידט: הממונה על - - - ביומטרי ישמח להרחיב, אבל כעקרון המענה של שומר זהב נועד להתמודד עם הבעיה הזאת שכדי שאוכל לפתח אקו-סיסטם, אם אני רוצה לפתח שירות מבוסס תעודה והזדהות אל מול תעודה, אני צריך שתהיה לי האפשרות לקרוא את המידע שעל גבי התעודה.

רועי גולדשמידט: אם היכולת שלי לקרוא את המידע על גבי התעודה מוגבלת, היכולת שלי לממש שירות, אפילו לא שירות מקוון אלא שירות פרונטלי, גם היא מוגבלת.

רועי גולדשמידט: אני רק רוצה לציין כדי שלא אשמע נגטיבי וכאילו אני לא מכיר בפעילות המשמעותית שכן נעשית בממשלה, הממשלה עושה הרבה פעילויות גם בתחום הספציפי של תעודות הזהות והשמשתן, וגם בתחום הכללי של כמובן אספקת שירותים מקוונים.

רועי גולדשמידט: יש כיום דיונים בין-משרדיים שאני אשמח מאוד לשמוע עליהם בפירוט יותר גדול בהמשך, ביחס לתעודות דור 1.5 מה שנקרא, או דור 2, כלומר ניסיון לתת פתרונות למצב הקיים, ולהנפקות העתידיות, יש את שומר זהב שראש היחידה להזדהות ישמח להרחיב עליו, אני בטוח, שזה פיתוח יכולת לאימות זהות פרונטלי, ויש הליכי אישור שממשל זמין ורשות האוכלוסין מצויים בהליך השלמת האישור לבצע חתימה אלקטרונית באמצעות ה תעודה, ויש כמובן במקביל הגדלה של היצע השירותים באזור הממשלתי וקיומה של מערכת הזדהות ממשלתית, וברקע גם הכרזת הממשלה להאצת השירותים הדיגיטליים, שוב, הזמן קצר והנושא רחב.

רועי גולדשמידט: אני רוצה לסיים.

רועי גולדשמידט: אז שוב, אנחנו רואים פה מצד אחד כמובן התקדמויות והתפתחות, ובעצם העובדה שיש לחלק ניכר מאזרחי ישראל תעודת זהות חכמה, והבנה של הצורך שקיים כבר הרבה שנים להזדהות חזקה כאמצעי לפיתוח שירותים מקוונים שדורשים הזדהות כזו, ומצד שני אנחנו רואים שהמימוש של תעודת הזהות בתוך המרחב הזה הוא מאוד מוגבל, ובעצם אם לומר במשפט אחד, לא התפתח אקו-סיסטם של הזדהות החזקה, התפקיד של תעודת הזהות בתוך המרחב הזה לא התפתח והשאלה אם וכיצד הוא יתפתח.

רועי גולדשמידט: אני רוצה לסיים בכמה שאלות.

רועי גולדשמידט: הראשונה היא האם אפשר להציל את הדור הראשון של תעודות הזהות החכמות, כלומר האם אפשר לעשות איזה שהוא תהליך של השמשה שלהן אם זה באמצעות הדבקה של יכולות נוספות מחוץ לכרטיס, השאלה השניה היא מה יהיה מתווה ההנפקה של הדור השני.

רועי גולדשמידט: לפי תשובת רשות האוכלוסין הדור השני יתמוך ב- - - קומיוניקיישן, אבל על פי המלאי הקיים, ואני מצטט מהתשובה שקיבלתי, "על פי המלאי הקיים היום של כרטיסים ישנים יתחיל השימוש בכרטיסים אלו לא לפני שנת 2022", וגם אז אנחנו צריכים לזכור שאנחנו מדברים על תחילת הנפקה.

רועי גולדשמידט: הרי גם התהליך היום, כשאנחנו מדברים, בחלוף שבע שנים, 41% מאוכלוסיית הזכאים נושאת תעודה.

רועי גולדשמידט: הרי זה תהליך ארוך, אז השאלה היא איך הדבר הזה אמור להתקדם, ואיך בינתיים, כשאנחנו יודעים שהטכנולוגיה היא תחום מאוד דינמי וטכנולוגיות מתפתחות בקצב אחר מהקצב של הרגולציה תמיד, אבל גם כנראה - - - מההתפתחות של הפעילות הממשלתית, איך יוצרים מצב שלא יהיה, גם אם נהיה - - - קומיוניקיישן, זו לא תהיה טכנולוגיה ארכאית ולא רלוונטית למימוש העתידי.

רועי גולדשמידט: שוב, השאיפה המאוד הגיונית וחיובית היא שתעודת הזהות תיהפך לאיזה שהוא זרז לאקו סיסטם, להתפתחות מרחב של שירותים שהקורונה בעצם רק הבהירה לנו כמה הם אקוטיים, של יכולת לעשות פעולות מרחוק בלי צורך להגיע פיזית.

רועי גולדשמידט: והשאלה היא איך מפתחים אקו סיסטם כזה והאם תעודות הזהות החכמות הן באמת הכלי, וזה כן לעשות טיפה רגע אחד זום-אאוט מתוך הקונספציה שכולנו מצויים בתוכה שבה תעודות הזהות החכמות הן מענה, זה כן לשאול שאלה יותר פתוחה, אם יכול להיות שיש טכנולוגיות אחרות חדשות, שמתאימות יותר והאם הטעות היא טעות ביישום, האם יש לנו טעות ביישום או שיש לנו טעות קונספטואלית.

עינב קאבלה: או גם וגם.

רועי גולדשמידט: או גם וגם.

רועי גולדשמידט: אבל אם יש לנו טעות קונספטואלית אז אנחנו לא צריכים להמשיך לנסות ליישם את אותו פתרון אלא לחשוב על חלופות אחרות.

רועי גולדשמידט: תודה.

עינב קאבלה: תודה רבה רועי.

עינב קאבלה: אני חייבת להגיד שקראתי את הדו"ח והוא העלה בי את התהייה האם עדיין צריך לקרוא לתעודת הזהות החכמה חכמה.

עינב קאבלה: זו שאלה שלא מרפה ממני ואני אפתח כרגע את הדיון לדוברים הנוספים כדי שגם אני אנסה לענות לעצמי על השאלה הזאת וגם שנראה מה עושים קדימה.

עינב קאבלה: נעבור לרועי פרידמן ראש היחידה להזדהות וליישומים ביומטריים במערך הסייבר הלאומי.

עינב קאבלה: בבקשה.

רועי פרידמן: בוקר טוב.

רועי פרידמן: אני מודה לוועדה שזימנה את הדיון הזה היום, זה נושא חשוב שהיחידה מלווה כבר מזה שבע-שמונה שנים, ואני חושב שיש לדיון הזה פוטנציאל לסייע להצעיד את הנושא הזה קדימה.

רועי פרידמן: כמו שתיאר רועי גולדשמידט אז באמת זה פרויקט שמנוהל במשך לא מעט שנים, תוכנן כבר ב-2008 ולקח לא מעט זמן עד שהובא לידי מימוש.

רועי פרידמן: מילה על היחידה.

רועי פרידמן: היחידה שאני עומד בראשה, היחידה להזדהות ויישומים ביומטריים, איגוף מטה במשרד ראש הממשלה, מערך הסייבר, והיא גוף המטה הממשלתי שרואה למעשה את השלם בתחום ההזדהות מכח חקיקה, והזכרת גבירתי היו"ר את העבודה שלנו בפיקוח על פרויקט התיעוד הלאומי החכם, ומכח החלטות ממשלה, בין היתר החלטות ממשלה שהטילו עלינו לגבש מדיניות לאומית ליישומים ביומטריים ומדיניות לאומית להזדהות בטוחה, שגם אושרה בממשלה לאחר מכן.

רועי פרידמן: חשוב להבין שכשפרויקט מתוכנן לשנת 2008 על בסיס תורת הפעלה שכתב לוט"ר, החקיקה שלו מתבצעת ב-2009, הפרויקט יוצא לתקופת מבחן בשנת 2013, ובעצם המימוש האמיתי המסיבי מתחיל ב-2017, הטכנולוגיה פורחת עם השנים.

רועי פרידמן: כשקצב העבודה הוא כזה, זה רק טבעי שהטכנולוגיה פורחת וכשתורת ההפעלה נכתבה בשנת 2008 אף אחד לא חשב על טלפונים חכמים תומכי NFC, ולכן הדברים תוכננו כפי שתוכננו.

רועי פרידמן: מטרות הפרויקט הוצגו בצורה מדויקת, חשוב גם להבין את השווי הכלכלי המאוד משמעותי של הזדהות דיגיטלית בטוחה, למעשה בעולם הזה קוראים להזדהות ה-great enabler, כי היא מאפשרת שירותים דיגיטליים בעלי ערך.

רועי פרידמן: צריך לעבור דרך מפתן הדלת של ההזדהות כדי לקבל את השירות מנותן השירות.

רועי פרידמן: מעריכים את השווי הכלכלי החל מ-2% מתמ"ג של מדינות, ככה דווח באסטוניה, דרך מחקרים ב-EU, שמדברים על אלף מיליארד דולר או יורו במשך עשור, ויש עוד סטטיסטיקות כאלה ומחקרים.

רועי פרידמן: כפי שצוין, הונפקו כ-3.5 מיליון תעודות זהות, חשוב להבין שנרכשו ביציאה לפרויקט סדר גודל של 5 מיליון, מה שמכונה גלמים, תעודות זהות שלא עברו פרסונליזציה ולמעשה יש היום בכספות סדר גודל של 1 תעודות נוספות.

עינב קאבלה: הגלמים זה בעצם הפלסטיק עם הצ'יפ בלי ה- - -

רועי פרידמן: פלסטיק עם צ'יפ שלא פרסונליזציה.

רועי פרידמן: הגלמים הם אותה טכנולוגיה של תעודות הזהות שכבר בסירקולציה.

עינב קאבלה: כשזה הכל מאותו סוג, הגלמים הללו?

רועי פרידמן: לא, ופה זה הופיע בדו"ח פיקוח שכתבנו כגוף פיקוח, וזה גם הופיע בדו"ח הממ"מ, יש כמות לא מבוטלת של גלמים שמתבססים על שבב של חברה מסוימת שהוא שבב קטן יותר, ויכולת השימוש בשבב מוגבלת מאוד.

רועי פרידמן: וכרגע יש החלטה של רשות האוכלוסין, אני מניח שהם יוכלו להרחיב על כך אחרי זה, הגלמים הנותרים עם צ'יפים של אותה חברה, לא לעשות בהם שימוש.

רועי פרידמן: מבחינת ביומטריה, מה יש לנו בתעודה?

רועי פרידמן: יש לנו את תמונת הפנים, יש לנו שתי טביעות אצבע, ומבחינה דיגיטלית יש גם תעודות לאימות וחתימה, זיהוי דיגיטלי כפי שהוזכר, כדי לעשות שימוש בזיהוי הדיגיטלי נדרש pin code בן ארבע ספרות שבאמת יש ספק לגבי כמה תושבים שהנפיקו תעודת זהות באמת זוכרים את אותו pin code.

רועי פרידמן: זה מבחינת רקע כללי.

רועי פרידמן: הקשיים, כפי שתוארו, נכונים.

עינב קאבלה: סליחה שאני קוטע אותך, הזיהוי הדיגיטלי, הנתונים הדיגיטליים, מה הם בתעודה?

רועי פרידמן: סרטיפיקטים דיגיטליים.

רועי פרידמן: תעודות לאימות וחתימה.

רועי פרידמן: מה שנקרא בשפה chip and pin.

רועי פרידמן: אתה שם את התעודה, מקליד את ה- pin codeשלך, ומזדהה באופן הזה או חותם דיגיטלית באופן הזה.

רועי פרידמן: מבחינת חוויית משתמש זה יחסית דומה למה שאנחנו מתחילים להכיר בעולם כרטיסי האשראי עם הטרמינלים החכמים יותר, שדוחפים את הכרטיס, ומקלידים ארבע ספרות.

עינב קאבלה: או מקרבים.

רועי פרידמן: מקרבים, זה לא בדור הנוכחי של תעודת הזהות.

עינב קאבלה: ברור

רועי פרידמן: הצ'יפ לא תומך contact less.

רועי פרידמן: הקשיים תוארו בצורה מדויקת, צריך להזכיר בנוסף למה שתואר את מגבלות החקיקה שמאוד מגבילות את השימושים הביומטריים בתעודת הזהות, החוק מאפשר כיום רק לגורמים ספורים עם אוריינטציה של בטחון לעשות שימוש בזיהוי הביומטרי, וזו חלק מהסיבה שבאמת השימוש הזה לא מומש, כמובן שיש גם את שימושי רשות האוכלוסין ושימושי ביקורת הגבולות שכן מומשו.

רועי פרידמן: הייתי אומר שהשימוש הנפוץ ביותר זה בביקורת הגבולות אל מול הדרכון דווקא.

רועי פרידמן: מבחינת רקע עוד משהו שחשוב להכיר, הטכנולוגיה בדרכון ובתעודת הזהות שונה.

רועי פרידמן: בעוד שבתעודת הזהות הצ'יפ מבוסס מגע בלבד ודורש קורא כרטיסים ותמונת הפנים, אפשר לקרוא לזה מוצפנת, ובדרכון השבב, בגלל צורך לעשות מעברי גבול בעולם ותקנים בינלאומיים, השבב הוא contact less, מה שמאפשר קריאה באמצעות NFC כפי שהוזכר, ותמונת הפנים אין עליה את בקרת הגישה שיש בתעודת הזהות.

רועי פרידמן: כלומר יש איזה שהוא פער בין מנגנוני ההגנה והטכנולוגיה בתעודת הזהות אל מול הדרכון, וזה יוצר קושי לעשות שימוש בתעודת הזהות.

רועי פרידמן: אני אגיד בכמה מילים מה היחידה עשתה לאורך השנים בהקשר הזה.

רועי פרידמן: אז באמת החל מ-2013 כינסנו את גורמי הביצוע וניסינו לעודד את כל המעורבים לבצע פרויקטים שיממשו את הפוטנציאל הגלום בתעודת הזהות.

רועי פרידמן: במדיניות ליישומים ביומטריים שנכתבה הגדרנו את השימוש בתעודת הזהות כערך וכאמצעי שמונע הקמה של מאגרים ביומטריים נוספים.

רועי פרידמן: אם נוכל לעשות זיהוי one to one, זיהוי של אדם מול תעודה באמצעות תעודת הזהות לא יהיה צורך להקים מאגרים ביומטריים ולעשות את הזיהוי הזה, כך שכמדיניות כללית זה כיוון מאוד נכון, לצערי זה לא מומש.

רועי פרידמן: המדיניות להזדהות בטוחה שהיחידה הובילה את הכתיבה שלה ואושרה בממשלה, מגדירה את תעודת הזהות כעוגן מרכזי בעולם ההזדהות, הסיבה לכך היא שמדינת ישראל השקיעה הרבה מאוד כסף והעלות הישירה של 250 מיליון היא רק העלות הישירה, יש פרויקט שלם מאחורי זה, השקיעה הרבה מאוד כסף כדי לצייד כל אזרח ותושב בתעודה החכמה שמאפשרת זיהוי דיגיטלי ואנחנו חושבים שצריך למנף את זה.

רועי פרידמן: זה המקום לציין שלא בכל העולם יש תעודות זהות, ולא בכל העולם בכלל יש מרשם אוכלוסין מדויק כמו בישראל ושני אלה הם נכסים שאם נדע למנף אותם בצורה נכונה בכניסה לעולם הדיגיטלי, נוכל להרוויח את התועלות הכלכליות שהזכרתי בפתח דבריי.

רועי פרידמן: בשנת 2017 במסגרת תיקוני החקיקה שהפכו את פרויקט התיעוד הלאומי החכם, יצאנו מתקופת המבחן ועברנו לתקופת הקבע, יזמנו תיקוני חקיקה, והכנסנו גופים נוספים לאותם הגופים הביטחוניים שהזכרתי קודם שיוכלו לעשות שימוש בזיהוי הביומטרי על גבי תעודת הזהות.

רועי פרידמן: נקבעו כ-4-5 קבוצות של גופים, תאגידים סטטוטוריים, גופי בריאות, ממשלה, חברות ממשלתיות ושוב, זה מתוך ראיית הפוטנציאל.

קריאה: קופות חולים ובתי חולים.

רועי פרידמן: נכון.

רועי פרידמן: קופות חולים ובתי חולים.

רועי פרידמן: אלה הם גופים שיש להם הרבה חיכוך, בעיקר סקטור הבריאות והממשלה הם גופים שיש להם הרבה חיכוך עם האזרח - - -

עינב קאבלה: ממשק.

עינב קאבלה: היום יש גם חיכוך אבל הרעיון צריך להיות ממשק - -

רועי פרידמן: יש חיכוך ולכן צריך ממשק.

רועי פרידמן: לכן ראינו לנכון להוסיף את הגופים האלה בחקיקה.

רועי פרידמן: כדי שהסעיף הזה ייכנס לתוקף צריך לתקן תקנות, אנחנו עובדים בימים אלה יחד עם רשות האוכלוסין כדי שיתוקנו תקנות שיאפשרו לכלל הגופים שמנויים באותו סעיף לעשות שימוש בתעודת הזהות.

רועי פרידמן: מחר יש פגישה של היועצים המשפטיים במשרד המשפטים בנושא הזה.

עינב קאבלה: שימוש בתעודות הזהות, הכוונה לצורך מה?

רועי פרידמן: שימוש בתעודות הזהות ובדרכון, כי בדרכון כרגע זה יותר נגיש, בגלל אותו מבנה שתיארתי, לצורך זיהוי לקבלת שירותים.

קריאה: והם יגיעו לוועדה לאישור.

רועי פרידמן: נכון.

רועי פרידמן: ואתם תפגשו אותנו בהקשר הזה בוועדה המשותפת.

רועי פרידמן: עוד אני אציין - - -

עינב קאבלה: אגב, בהינתן שיש קושי עם הדור הראשון של התעודות, תקנות כאלה בעצם עדיין יהיו ישימות גם עם אותה תעודה - - -

רועי פרידמן: התקנות האלה יהיו ראשית כל ובאופן יותר מיידי ישימות על גבי הדרכון, בממשק NFC אל מול הטלפון החכם, עד כמה שידוע לי מתוך כ-180 מדינות שמנפיקות דרכונים חכמים ישראל היא המדינה היחידה שמגבילה חוקית את היכולת של האזרח לקרוא את הנתונים הביומטריים של עצמו מתוך הדרכון, כך שאני חושב שיש מקום לשנות את הדבר הזה.

רועי פרידמן: בהיבט הפיזי זה המקום להזכיר את פרויקט "שומר זהב" שאחרי מספר שנים שהנושא הזה לא התקדם היחידה החליטה ליזום ולממן ולדחוף פרויקט שהמטרה שלו היא לאפשר זיהוי ביומטרי אל מול תעודת הזהות החכמה.

רועי פרידמן: למעשה מדובר בטכנולוגיה שמאפשרת לקרוא את הביומטריה מתעודת הזהות ולבצע השוואה one to one אל מול התעודה.

רועי פרידמן: התצורה שבה פיתחנו את אב הטיפוס היא תצורת stand alone, וביצענו בשיתוף עם רשות האוכלוסין כמובן proof of concept של אב הטיפוס באחד מהגופים הביטחוניים שמנויים בסעיף 6 לחוק, כדי לוודא שאנחנו באמת בכיוון.

רועי פרידמן: כעת נדרשים שיפורים נוספים, בין היתר מתוך לקחים שלמדנו מה- proof of conceptושוב ביחד עם רשות האוכלוסין אנחנו מקדמים את שומר זהב, מתוך הבנה שצריכה להיות פריסה שלו בצורה רחבה בכל מיני תצורות.

רועי פרידמן: כמו שאמרתי, זו טכנולוגיה שאפשר להטמיע בטאבלט, אפשר להטמיע בקונסולה ואפשר להטמיע בעמדת שירות של ממשל זמין לדוגמה, כך שיש לזה לא מעט פוטנציאל.

עינב קאבלה: זו טכנולוגיה שתצריך מגע?

רועי פרידמן: כל עוד מדובר בדור הנוכחי של תעודת הזהות, נדרש מגע.

עינב קאבלה: אז השומר זהב הזה מדבר על הכרטיסים האלה?

רועי פרידמן: נכון.

רועי פרידמן: וכבר אפשר לעשות בזה שימוש, גם צה"ל במקומות מסוימים מעוניין לבחון את הטכנולוגיה, העברנו את הקוד לממשל זמין כדי שיטמיע בעמדות השירות, בקיוסקים שלהם, כך שאני מקווה שזה משהו שאנחנו עומדים לראות.

רועי פרידמן: עוד משהו שהבנו, שביציאה לדרך תמונת הפנים בתיעוד הוגדרה כמאוד רגישה, ובחלוף 13-14 שנים מהיציאה לדרך אפשר לחשוב מחדש על הנושא הזה.

רועי פרידמן: ביצענו בשיתוף עם רשות האוכלוסין ניתוח איומים מדוקדק על הרגישות של תמונת הפנים ואנחנו סבורים שבהשפעות one to one, אפשר להסתכל על זה בצורה פחות מחמירה ממה שראו בשנת 2008 וזה יכול לאפשר יותר שירותים על בסיס זיהוי one to one מבוסס פנים.

עינב קאבלה: אתה רוצה לתת דוגמה, למה זה יאפשר ברגע שאתה פותח את ה- - -

רועי פרידמן: בהיבטי ממשלה לדוגמה, ממשל זמין יוכל באותה מערכת ההזדהות שהוזכרה קודם, לעשות זיהוי ביומטרי בשלב ההרכשה הראשונית, זה תהליך שמבחינת ידידותיות למשתמש אמור להיות פשוט מאד, הוא לא דורש שאלות סבתא, הוא לא דורש תאריך הנפקת תעודת זהות, לא דורש מספר כרטיס אשראי, כל התהליך יותר פשוט, מתבצע זיהוי one to one אל מול התעודה - - -

קריאה: מרחוק.

רועי פרידמן: מהכורסה של האזרח בבית, ובאופן הזה רועי מוכיח שהוא אכן רועי, מס' תעודת זהות 1234.

רועי פרידמן: זה די חזק ועם חווית משתמש די טובה.

קריאה: זה חזק יותר מהאזור האישי - - -

רועי פרידמן: זה חזק יותר ממה - - - זה יאפשר גישה לאזור האישי וזה חזק יותר ממה שמתבצע היום בממשל זמין.

רועי פרידמן: כך שיש לזה יתרון גם מבחינת נוחות למשתמש וגם מבחינת עוצמת הזיהוי.

רועי פרידמן: דוגמה נוספת לשימוש פוטנציאלי שגם עבורה אנחנו רוצים לקדם תקנות, תיקון חקיקה שיאפשר את זה, זה בסקטור הפיננסי.

רועי פרידמן: בתהליכים שנקראים 'דע את הלקוח', לאפשר זיהוי מרחוק של אדם כדי לעשות פעולות פיננסיות, זה משהו שיכול מאוד לסייע בהיבטים הפיננסיים ולחזק תהליכים שמתבצעים היום בצורה חלשה יותר.

רועי פרידמן: אז אני חושב שגם שם יש פוטנציאל גדול, לאפשר את כל העולם הפיננסי הדיגיטלי שיש לו הרבה.

רועי פרידמן: עוד נקודה אחרונה, אותה תעודת זהות דור ב', מה שנקרא במצגת דור 1.5.

רועי פרידמן: רשות האוכלוסין מובילה עבודה בהנחיית המנכ"ל, תחת דירקטיבה של השר, להצעיד קדימה את תעודת הזהות, אני חושב שתעודת הזהות דור ב' זה משהו שצריך לקרות כמה שיותר מהר.

עינב קאבלה: עד סוף 2020.

רועי פרידמן: 2020 או תחילת 2021.

רועי פרידמן: תיכף רשות האוכלוסין תוכל לפרט בעניין הזה.

רועי פרידמן: אנחנו גיבשנו עקרונות מדיניות להיבטים ביומטריים של תעודת הזהות דור ב' והעברנו לרשות האוכלוסין, גם התייחסנו לכל מיני אמצעי ביניים שיכולים לקחת את תעודת הזהות הנוכחית ועל גבי דור א' למחדש אותה, כדי שהיא תהיה יותר שימושית, וגם לזה יש פוטנציאל, אבל צריך להבין שהצטיידות פיזית בתעודת זהות זה תהליך שלוקח זמן ולכן אין פה קסמים.

רועי פרידמן: לסיכום הדברים אני מאוד מאמין בפוטנציאל הגדול שיש בתעודת הזהות, כאמצעי לזיהוי דיגיטלי.

רועי פרידמן: שוב, זה יכול להצעיד קדימה את הממשלה ובכלל את המדינה, את הכלכלה הדיגיטלית, אין היום אמצעי זיהוי שנותן יכולת זיהוי גבוהה יותר דיגיטלית מתעודת הזהות ולכן צריך להמשיך ולהשקיע את האנרגיה של הממשלה ולעשות את זה נכון.

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: אגב, הרעיון הוא לא רק שזה ישמש לזיהוי במובן הפשוט של המילה אלא גם לשימושים נוספים.

רועי פרידמן: שימושים נוספים כמו?

עינב קאבלה: כמו אלה שתיארת.

עינב קאבלה: ברור שנקודת היציאה היא הזיהוי, אבל - - -

רועי פרידמן: שזה יאפשר את ה - - -

עינב קאבלה: יאפשר את השירותים הנוספים.

עינב קאבלה: לזה התכוונתי.

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: נעבור לאורן אריאב מרשות האוכלוסין.

אורן אריאב: בוקר טוב.

אורן אריאב: אני אחראי על הטכנולוגיה ברשות האוכלוסין וההגירה.

אורן אריאב: רועי נתן את הסקירה ולא הותיר לנו להוסיף עוד דבר, פלוס מינוס.

עינב קאבלה: לא, יש הרבה שאלות והרבה תשובות.

אורן אריאב: אולי שתי נקודות שהייתי רוצה לחדד.

אורן אריאב: נקודה ראשונה, נשאלה כאן שאלה טובה מאוד בהתחלה, רועי גולדשמידט העלה את זה, האם תעודת הזהות היא אכן הכלי להמשיך לממש את הדברים, אז אין ספק שיש צורך בזיהוי ותעודת הזהות נותנת איזה שהוא עוגן שממנו אפשר להמשיך לכל מיני מסגרות אחרות, אם זו מסגרת דיגיטלית, אם זה אפליקציות על הסמארטפון, אם זה אפשרויות, השמיים הם הגבול, אבל בסופו של דבר אם אנחנו באמת נרצה לייצר מצב שכמה שפחות האזרח יגיע ללשכה, התעודה הזאת היא כמו איזה שהוא - - - היא מחזיקה מידע שיוצר בדם ידע ודמעות בתהליך שבכוונה עשו אותו מאוד מאוד יסודי ורובסטי, וברגע שיש לך את הדבר הזה, אז יש לך איזו שהיא תעודת יושר של המדינה שאתה מחזיק ביד, וממנה אפשר אחר כך לנסות ולשכפל אותך לעולם הווירטואלי בצורה יותר קלה, גם אם לא הגעת עכשיו לאיזה שהוא מקום מסוים, ולכן יש ערך גדול בעיני בתעודה עדיין.

אורן אריאב: דבר שני, אני לא בטוח, יכול להיות שכבר דובר על זה הרבה פעמים אבל תעודת הזהות הדיגיטלית הנוכחית וגם העתידית היא למעשה התעודה שמורכבת משתי אפליקציות שונות.

אורן אריאב: אפליקציה אחת היא דיגיטלית והשניה היא ביומטרית וחשוב להבין את זה כי כל הזמן מדברים על זה וזה מתבלבל.

אורן אריאב: כשאנחנו מדברים היום על להכנס לממשל זמין עם תעודת זהות חכמה, המשמעות היא שאדם מכניס את תעודת הזהות שלו לקורא, מקיש קוד ומתבצע פה תהליך שהוא דיגיטלי לגמרי.

אורן אריאב: אף אחד לא משתמש בכל - - -המידע הביומטרי שנמצא בתעודה לא נמצא בשימוש בכלל.

אורן אריאב: יש פה מפתחות הצפנה, יש את הקוד שאתה יודע ואתה נכנס פנימה, נקרא לזה הכניסה הדיגיטלית של התעודה.

אורן אריאב: מצד שני, התעודה מאפשרת גם לעשות עולם שלם של שימושים שהם ביומטריים.

אורן אריאב: זאת אומרת שאם אתה יודע לפתוח את התעודה, וכמו שרועי אמר זה אתגר מאוד גדול לפתוח תעודת זהות, מערכות האבטחה שהושמו על התעודה הזאת הן כאלה שרק ממש לאחרונה הצלחנו בפרויקט הזה של שומר זהב לפצח את הדבר הזה, ולהפוך אותו למוצר שהוא יותר קומודיטי.

אורן אריאב: אבל אם אתה יודע לפתוח את התעודה ואתה יכול להוציא משם את טביעות האצבע או את התמונה, אז תוכל לעשות גם השוואה ביומטרית ואז למעשה אתה לא תלוי בזיכרונו של האדם, איזה שהוא קוד כזה או אחר אלא האדם צריך להיות אותו אדם ולפי זה הוא יזדהה.

אורן אריאב: לכן כשמדברים על הדברים האלה יש פה איזה שהוא בלבול קבוע בין שני הדברים, לפעמים אנחנו רוצים גם וגם, לפעמים אנחנו רוצים רק דיגיטלי ולא ביומטרי, לפעמים אנחנו רוצים רק ביומטרי ולא דיגיטלי והשילוב הזה יוצר הרבה בלבול וחוסר בהירות, בין איפה אנחנו בכלל רוצים ללכת.

עינב קאבלה: אז מה עמדתכם?

אורן אריאב: אנחנו – וזה קשור למה שאמרת לרועי פרידמן ממש ברגע האחרון – אנחנו בסופו של דבר מספקים את השער להזדהות.

אורן אריאב: השער להזדהות הזה קיים ואנחנו מקווים שנצליח לפרוץ פה כמה מחסומים והוא יהיה הרבה יותר טוב ממה שהוא היום, אבל מפה ואילך לנו אין עמדה.

אורן אריאב: כל גוף שרוצה ויכול להשתמש, כל גוף שרוצה להיות למשל מאחורי מערכת ההזדהות הממשלתית ולתת שירותים, מבחינתנו - - -

עינב קאבלה: הבנתי אבל בשביל זה צריך לייצר מוצר שהוא באמת שמיש.

עינב קאבלה: אם אני מבינה את הדברים, בלי לעסוק בזה שנים כמוכם אלא מקריאת הדו"ח ומהכנה בסיסית, אנחנו היום עם כרטיס בעייתי בלשון המעטה.

אורן אריאב: קודם כל אי אפשר להתווכח עם עובדות.

אורן אריאב: העובדה שזה כרטיס מגע, כמו שנאמר שמכרז שלו שהיה ב-2009, זה עובדה ואי אפשר להתמודד איתה חוץ מאשר לייצר את הדור הבא.

עינב קאבלה: ואני ארצה שתתייחס לזה גם בהמשך.

נירה לאמעי רכלבסקי: - - -לפני 2009, לא?

אורן אריאב: בשקפים שלי, HP עבדה ברשות האוכלוסין ובמשרד הפנים, בזמנו הרשות עדיין לא הייתה, אבל היא עבדה במשך שנים, המכרז עצמו, אולי אלי זוכר - - -

עינב קאבלה: המכרז את מתכוונת של רכישת הגלמים, נכון?

קריאה: אני חושב שזה היה ב-2008.

אורן אריאב: זו גם הייתה סאגה מאוד מאוד ארוכה של מכרז, מכרז התבטל, אחרי זה היה מכרז שני, תהליך מאוד ארוך שהמדינה הסתבכה איתו בסיפור של ה- - - בכל אופן, כרגע מה שאנחנו כן מנסים לעשות, כרגע התעודה הזאת, מה שיש ל-40% מאזרחי מדינת ישראל ואני בכללם, יש לנו תעודה שמאפשרת עבודה אך ורק באמצעות קורא כרטיס חכם.

עינב קאבלה: שאין לאף אחד.

עינב קאבלה: בהערכה גסה, בסדר?

אורן אריאב: קודם כל אין לאף אחד זה לא מדויק, אני אסביר את הרציונל שהוביל, זה ידוע, זה אמנם היסטוריה, ההיגיון אמר שבעצם מה שיוביל את האנשים לקנות את הקורא, כשיש לך בשביל מה, אתה קונה.

אורן אריאב: כשלצורך העניין רב קו בהתחלת דרכו היה גם כן contact, והיה צריך כרטיסים כאלה אז הם עשו מבצע ובכל מרכזי הערים מכרו כאלה קוראים ב-5 שקלים.

אורן אריאב: זאת אומרת אם יהיה לך שימושים לזה - - -

עינב קאבלה: אבל לא לשם מועדות פנינו.

עינב קאבלה: אני חושבת שחבל להצדיק משהו שמבינים היום שהוא - - -

אורן אריאב: אני לא מצדיק, אני רק אומר שאילו היינו במצב שבו לכל אזרח במדינת ישראל היו 30 שירותים שחשובים לו והמחיר שבשביל להשתמש בהם היה ללכת לחנות לקנות ב-5 שקלים קורא, הוא היה מסתדר עם זה.

עינב קאבלה: אני לא מסכימה איתך.

עינב קאבלה: אבל נסכים שלא להסכים, כי אני צופה קדימה.

עינב קאבלה: אני לא מסכימה שלדרוש מאזרחים, כולל כאלה, אתה יודע, לא כולם עם אוריינות דיגיטלית כמוני וכמוך, לבוא ולהתחיל לקנות את מה שיתחבר למחשב כדי להכניס את הכרטיס, כדי לעשות את ההזדהות, אנחנו רוצים שזה יהיה שמיש.

אורן אריאב: אני לא מדבר על העתיד.

אורן אריאב: זה לא שבעקבות מה שאני אומר עכשיו ההחלטה של רשות האוכלוסין וההגירה זה להמשיך במתווה הנוכחי ושאזרחי מדינת ישראל ילכו לקנות קורא כרטיס חכם.

אורן אריאב: זו לא האמירה לחלוטין.

אורן אריאב: אבל אני אומר, ואם נסתכל אחורה, אילו היום היינו נמצאים במקום שבו יש המון שירותים, אני מניח שאזרחי מדינת ישראל היו מסתדרים עם הקורא כרטיס חכם.

אורן אריאב: העובדה היא שהשוק הזה והדרישה הזאת לשירותים דיגיטליים זה משהו שמתפתח יותר, לפחות הממשלה, - - - שירותים בשנים האחרונות והצורך לא היה גדול עד היום, בכלל.

אורן אריאב: עכשיו לאור גם משבר הקורונה שדוחף אותנו מאוד קדימה והמון משרדי ממשלה שבאים ואומרים 'אתם יודעים מה, מה קורה עם החתימה הדיגיטלית', היום אנחנו נמצאים בסוף תהליך ואני מקווה שעד אמצע 2021 יהיה אפשר לחתום דיגיטלית עם התעודה הישנה.

אורן אריאב: במקום לבוא למשרד ממשלתי, אפשר להכניס תעודת זהות ולעשות חתימה דיגיטלית מאושרת על פי החוק, וזה ממש אקט חוקי כאילו באת וחתמת במו ידיך, אבל העובדה היא שלמרות שכל הדבר הזה היה ידוע ודיברו עליו ונדרש, לא היה לחץ של השוק, אף אחד לא בא לרשות האוכלוסין וההגירה וצעק 'מה קורה עם החתימה שלנו, אנחנו חייבים את זה כדי לתת שירות לאזרח'.

אורן אריאב: זה לא היה בפוקוס של המדינה כמדינה.

עינב קאבלה: זה שזה לא היה בפוקוס זה נכון, אבל אני חלוקה עליך, אני לא חושבת שהטיעון הוא 'לא היה ביקוש אז לא באמת קידמנו את זה'.

עינב קאבלה: בסוף יש מטרה למדינה גם לייצר מתן שירותים בצורה יעילה, לא צריך להגיע לקורונה כדי להבין כמה זה חשוב.

אורן אריאב: את לא חולקת עלי בכלום, אני - - -

עינב קאבלה: אני לא מחפשת את המחלוקת חס וחלילה, רק לגבי האמירה שלך שמנסה להצדיק אחורה בטענה שאם היו מספיק שירותים שהאזרחים היו רוצים אז הם היו קונים את קורא הכרטיסים והיה אפשר לעשות שימוש בתעודה כהצדקה ללמה המצב הוא כפי שהיום.

עינב קאבלה: אני בדבר הזה חושבת שהמצב הוא כפי שהיום כי קרו או נעשו דברים שלא בדרך היעילה והנכונה, אבל אני בהחלט רוצה שמרכז הדיון שלנו לא יהיה זה, אלא מה נעשה כדי להפיק לקחים ממה שקרה, איך אתם רואים את ההמשך קדימה.

עינב קאבלה: אבל הייתי חייבת לומר את זה.

עינב קאבלה: תמשיך.

אורן אריאב: בסדר, אני דרך אגב מקבל את כל מה שאת אומרת.

אורן אריאב: אני לא חולק עליך בכלום.

עינב קאבלה: לא, זה גם לא ויכוח בינינו.

אורן אריאב: אני באמת לא חולק עליך.

אורן אריאב: אני מסכים איתך ויותר ממסכים איתך בהכל, שוב, אני חושב שאני מנסה להסביר את הדברים כפי שהם התגלגלו לאורך השנים.

עינב קאבלה: אני אומר את הדברים האלה, אתה לא חייב לומר אותם.

אורן אריאב: לא, אני מסכים איתם לגמרי.

אורן אריאב: אבל אני חושב שחלק גדול מהדברים שקורים ולא קורים בכלל, לא רק במדינה, גם באקו סיסטם המסחרי הם תוצר של איזה שהוא עולם של ביקושים והיצע.

אורן אריאב: אז יש פה גם את העניין הזה.

אורן אריאב: אבל בכל אופן בוא נלך לעתיד ונעזוב את ההיסטוריה.

עינב קאבלה: מילה אחרונה, אם זו הנחת המוצא שאתה אומר, שיש בזה הרבה אמת, אז לא רוכשים 5 מיליון כרטיסים שלא יודעים מה הלאה.

עינב קאבלה: מה שאמרת בדיוק מוכיח בעיני את ההתנהלות הלקויה שהייתה, אבל אנחנו לא בדו"ח מבקר המדינה עכשיו, זו לא המטרה.

אורן אריאב: את צודקת לחלוטין.

אורן אריאב: אין מי שמסכים יותר ממני בעניין הזה אבל כולנו new comers בעניין הזה.

אורן אריאב: בכל אופן, מה אנחנו עושים בשני מישורים.

אורן אריאב: דבר ראשון, באמת התעודה הנוכחית מציבה אתגר מאוד מאוד גדול ואנחנו עובדים כרגע על איזה שהוא פתרון שיאפשר לבן אדם לייצר לעצמו עוד איזו שהיא זהות מקבילה וירטואלית, שתעודת הזהות תהיה העוגן שלה אבל הוא יוכל לקחת אותה לעולמות אחרים ולהשתמש בה, מה שיהפוך כל אזרח שיהיה מעוניין בזה – אמנם המחיר כרגע זה שהוא יצטרך להגיע בכל אופן ללשכה לא בהכרח לפקיד, אבל יכול להיות שאיזה שהוא הליך אוטומטי בלשכה שתזהה אותו – הוא יבוא עם הכרטיס, יזוהה ביומטרית שזה הוא ואז תהליך ההפעלה הדיגיטלי יתחיל.

אורן אריאב: אני לא רוצה להרחיב על התהליך הזה בפורום כאן, כי עדיין לא אישרנו אותו אצל כל הרגולטורים שלנו ואני לא רוצה להפתיע אף אחד.

אורן אריאב: אני רוצה לעשות את זה בצורה מסודרת.

עינב קאבלה: אתה מדבר על הסרת ההצפנה?

אורן אריאב: לא.

אורן אריאב: אני מדבר על האפשרות שלמעשה תהיה איזו שהיא זהות דיגיטלית אחרת, שתהיה או על הסמארטפון שלך, איפה שתרצה אתה תחזיק אותה, והיא תהיה שכפול של תעודת הזהות הישנה.

עינב קאבלה: אתה מדבר על תעודת זהות שלא תהיה פיזית אלא תהיה פה - - -

אורן אריאב: זה לא בדיוק תעודת זהות, זה רק רכיב אחד מתוך תעודת הזהות שיאפשר את הזיהוי שלך.

עינב קאבלה: אבל היא פונקציונלית תשמש כמו תעודת זהות.

אורן אריאב: היא פונקציונלית, את תוכלי להזדהות איתה כאילו - - -

עינב קאבלה: בכל מקום.

אורן אריאב: כן.

אורן אריאב: זה פתרון טכנולוגי לא לגמרי פשוט, אנחנו נשמח להציג אותו ברגע שהוא יעבור את כל האישורים - - -

עינב קאבלה: מה הצפי לעבור את כל האישורים?

אורן אריאב: לדעתי חודשיים-שלושה אנחנו - - -

עינב קאבלה: שאני אדע מתי לקבוע דיון.

אורן אריאב: אין שום בעיה.

אורן אריאב: אני יכול גם - - -

קריאה: זה פתרון ביניים?

אורן אריאב: זה פתרון שבעקרון תוכנן כפתרון ביניים וככל שאנחנו מפתחים אותו מסתבר שהוא פתרון שיכול לחיות איתנו גם לנצח לעתיד.

אורן אריאב: אבל אני חושב שגם שם בפתרון הזה, שוב, אחד הלקחים שאני חושב שגם המדינה צריכה ללמוד וגם רשות האוכלוסין באופן פרטני צריך ללמוד, זה מצד אחד לא להצהיר הצהרות גדולות מדי ומצד שני להשאיר גם איזה שהוא חופש טכנולוגי לעניין הזה.

אורן אריאב: כרגע, כפי שזה נראה בטכנולוגיה של היום זה פתרון שיכול ללכת איתנו עשר שנים קדימה, יכול להיות שבעוד שנתיים הטכנולוגיה תשתנה וצריך לעשות פה עוד איזה טוויסט.

אורן אריאב: אז אחרי זה תבוא יו"ר ועדת המדע בעוד חמש שנים ותגיד 'אמרת שזה יחזיק עשר שנים', כן, אבל הטכנולוגיה מתהפכת עלינו כל יומיים.

רועי פרידמן: אם אפשר להוסיף נקודה למה שאורן אומר, שאני מסכים לגמרי עם האמירה הזו, אנחנו שותפים בנושא הזה, אחד הקשיים שאנחנו נתקלים בהם הוא שהטכנולוגיה מתפתחת אבל החקיקה נשארת כשהייתה והחוק שמכוחו מפעילים את התיעוד הלאומי החכם הוא חוק מאוד הדוק, בגלל הרגישויות השונות שם, וקשה להתקדם עם קצב הטכנולוגיה.

רועי פרידמן: זה משהו שגם צריך לקחת בחשבון.

עינב קאבלה: אולי צריך לשחרר משהו בחקיקה.

עינב קאבלה: למשל.

עינב קאבלה: שזה פה.

אורן אריאב: בכל אופן זה פתרון שאני מקווה, אנחנו רוצים וזאת הצהרה מאוד זהירה, רוצים שבשנה הבאה לפחות במהלך השנה אולי עד סוף השנה, הפתרון הזה יהיה ישים ופעיל.

אורן אריאב: לגבי הגלמים, יש לנו באמת במחסן את ה-1 מיליון.

עינב קאבלה: לפני שאתה ממשיך, לגבי הנקודה הקודמת.

עינב קאבלה: אם זה הולך לשם ותהיה לנו אפשרות זיהוי באמצעות כרטיס שמצוי בסמארטפון של כל אחד, לשם מה בכל זאת צריך כרטיס פיזי?

אורן אריאב: כי בסופו של דבר, אני נותן לך כרגע איזה שהוא אמצעי הזדהות, אבל לאמצעי הזדהות זה יש לו עוגן שיושב כל הזמן מאחורה ומחזיק אותו חזק חזק ואומר 'בעצם כשאתה מזהה את חתיכת הקובץ הזאת, זה לא הקובץ הזה, זה בעצם תעודת הזהות עומדת מאחוריו'.

אורן אריאב: אם תחליפי את תעודת הזהות העוגן שלך ישתנה.

אורן אריאב: אני חושב שכולם יודעים שאחד השינויים שנעשה בכלל בפרויקט הזה הוא שלתעודות הזהות יש תוקף וצריך כל 5-10 שנים להחליף תעודת זהות, ויש פה תהליך שמאחר והזהות הפכה להיות אולי הדבר הכי יקר ערך שלנו כאזרחים, אז יש פה תהליך שמנהל את הדבר הזה ומתייחס לדבר הזה ולא פעם אחת בגיל 16 עשיתי תעודת זהות.

אורן אריאב: אנקדוטה - עכשיו מגיעים אלינו אנשים שצריכים להחליף תעודת זהות ואומרים 'אבל יש לי תמונה מגיל 16, אני רוצה שתשימי לי את התמונה של גיל 16 פה בתעודה'.

נירה לאמעי רכלבסקי: חשוב לציין גם שביולי 2022 בעצם כל מי שהתעודה שלו הונפקה לפני 2012 יפוג תוקף התעודה שלו וכולם יצטרכו להתיישר אז על תעודות ביומטריות.

אורן אריאב: כרגע כפי שזה נראה, אנחנו נמשיך לתמוך בזה שבסופו של דבר יהיה לאדם איזה שהוא עוגן.

אורן אריאב: היתרון הגדול בעוגן הזה הוא שניתן יהיה לתת שירותים יותר, אם את צריכה לחדש עכשיו את הזהות הדיגיטלית שלך בעולם הווירטואלי, ויש לך את העוגן הזה, כנראה שתוכלי לקבל את השירות הזה בהרבה יותר מקומות מאשר לבוא רק לסניף שלנו.

אורן אריאב: יכול להיות גם שהטכנולוגיה תתקדם גם לרמה כזאת שאפשר יהיה לעשות את זה גם מהבית באמצעות העוגן הזה.

אורן אריאב: ואם אנחנו מוותרים עליו, המשמעות היא שכל פעם שיש בעיה את צריכה לבוא, לחזור הביתה אל המסד, ולעבור את כל התהליך ונפיק לך את הכל מחדש.

אורן אריאב: וזה היתרון כרגע שהתעודה הזאת נותנת, וזו החשיבות שלה בעיני לפחות.

אורן אריאב: זה לגבי פתרון לתיעוד הקיים.

אורן אריאב: על פי החוזה שהמדינה חתמה בשעתו, אותו חוזה שדיברת עליו שקנינו 5 מיליון גלמים, חלק מהחוזה היה שאנחנו נמשיך לייצר עוד 2 מיליון כרטיסים בעתיד, העתיד הזה הגיע, וכרגע אנחנו עומדים ממש בפני תחילת יצור של המנה הנוספת, עוד 2 מיליון גלמים, לא במכה אחת אלא במנות.

עינב קאבלה: רגע.

עינב קאבלה: הבנתי שבמחסנים יש עוד מיליון.

אורן אריאב: יש בערך עוד 1,100,000 תעודות.

עינב קאבלה: You are cutting your losses בעניין הזה?

עינב קאבלה: שזה מה שאני חושבת שצריך לעשות, לעניות הבלתי מקצועית של דעתי.

אורן אריאב: כרגע לא.

אורן אריאב: המשמעות של לזרוק מיליון תעודות לפח, לגרוט אותן, זה סדר גודל של 50-60 מיליון שקל.

עינב קאבלה: לא אמרתי לגרוט, תחשבו על אופציה אחרת.

עינב קאבלה: אבל למה לתת לאזרחים - - -

אורן אריאב: אין אופציה אחרת.

עינב קאבלה: בחנתם את זה?

אורן אריאב: צריך להבין, ואולי אחרי הקורונה, אני חושב שוועדת המדע והטכנולוגיה הייתה אורחת שלנו הרבה פעמים במפעל הייצור, אנחנו כרגע לא נותנים להכנס למפעל כי חלילה אם מישהו ידביק אצלנו המפעל יהיה מושבת.

אורן אריאב: אבל כשקצת נהיה במצב יותר נורמלי אני חושב ששווה לבוא ולראות את התהליך ולהבין אותו.

אורן אריאב: אבל למעשה הייצור של הפלסטיק הזה הוא תהליך חד פעמי וברגע שהוא מיוצר, הגולם, לפני שיש את התמונה והשמות והכל, אי אפשר לפרק את זה.

אורן אריאב: כל הרעיון כחלק מהחוזק של התעודה היא זה שהיא בעצם מותכת כאיזו שהיא מקשה אחת וזה חד פעמי.

אורן אריאב: אם אנחנו עכשיו לא עושים שימוש בתעודות האלה זה אומר שאת כולן צריך לזרוק לפח, ואין מה לעשות איתן.

אורן אריאב: אנחנו כן עושים עבודת מטה - - -

קריאה: מחזור של פלסטיק.

אורן אריאב: מחזור של פלסטיק זה יקר.

עינב קאבלה: אל מול הדבר הזה עומדת האמירה שקיים סיכוי שאזרחי ישראל יקבלו כרטיסים שהם, אני מרשה לעצמי להגיד לא טובים.

עינב קאבלה: אתם לא חייבים להסכים איתי.

עינב קאבלה: אבל לא טובים, או הרבה פחות טובים מאלה שהם יכולים לקבל.

עינב קאבלה: אז זה שהוצאו כספים שבעיני זה באמת מחדל שראוי לבדיקה, על כמות כזו, אני מסתכלת עליך אבל אני לא באה אליך בהאשמה, זה עניין אחד וזה באמת ראוי להיבדק, אני מניחה שכבר נבדק.

אורן אריאב: זה נבדק יותר מפעם אחת.

עינב קאבלה: אבל השאלה אם בנסיבות האלה אומרים 'טוב, אבל יש לנו וכבר הוצאנו כסף, אז ניתן משהו פחות טוב'.

אורן אריאב: קודם כל אני כן רוצה להגיד מה אנחנו כן עושים.

אורן אריאב: אני אענה גם על זה ולא אתחמק, אבל מה שאנחנו כן עושים, אנחנו מנסים לגבש מדיניות שתאפשר לנו לחלק את שני סוגי הכרטיסים במקביל.

אורן אריאב: אין לנו כרגע איזה שהוא תבחין, זה עוד לפני תחילת עבודה, זה רק מחשבות, אולי יש אוכלוסיות שיגידו 'אנחנו לא מעוניינים בפתרונות מהסוג הזה, אנחנו לא רוצים להיות שותפים לזה', ואז יהיה אפשר להשתמש בכרטיסים, יכול להיות שזה רק עניין תקציבי, אם תהיה החלטה תקציבית – וזה לא במגרש שלי וגם לא של אלי – ששמים את הכרטיסים האלה בצד ואומרים ש-40 מיליון שקל זה מחיר הטעות, אנחנו ערוכים ויכולים לעמוד בזה ולספק את הכרטיסים החדשים.

רועי פרידמן: בהקשר הזה צריך לזכור את התועלת הכלכלית המשמעותית מהצד השני.

רועי פרידמן: יכול להיות שכדאי לבחון את זה, יכול להיות שזו השקעה, להכיר בהפסד של 40 מיליון שקל כדי להרוויח יותר בצד השני.

רועי פרידמן: בהחלט צריך לשקול להחליט שלא לעשות שימוש באותן - - -

עינב קאבלה: לגמרי.

עינב קאבלה: אני אומרת לכם כוועדה, אני אגיד את זה גם בסיום, אלא אם אשמע משהו שישכנע אותי אחרת, אבל בהבנתי כרגע בהחלט אני אומרת ומפצירה במי שמקבל את ההחלטות האלה, רשות האוכלוסין אני מניחה, לא לעשות מעשה פזיז שמשמעותו מסירת כרטיסים שהם לא ראויים להימסר לאזרחים.

עינב קאבלה: נכון, יש אזרחים שיש להם את זה, אבל שוב, אנחנו קצת בוכים על העבר אבל אנחנו בטח רוצים לייצר הווה ועתיד טובים יותר.

אורן אריאב: אין לי שום דרך לשכנע אותך שהמעשה הנכון הוא לחלק את הכרטיסים האלה.

אורן אריאב: מה עוד שגם באופן אמתי, מאחר ולא התחלנו באופן מעשי את העבודה ואת הניסיון לתרץ למה אנשים ג'ינג'ים צריכים כרטיסים ישנים ואנשים עם שיער בלונדיני אחרת - - -

עינב קאבלה: אתה לא תמצא.

אורן אריאב: יכול להיות שלא.

אורן אריאב: אני אומר - - -

עינב קאבלה: סליחה, זה לא ראוי לעשות הבחנה בין אזרחים, זה יקבל את הפחות טוב וזה את היותר טוב.

עינב קאבלה: למה?

עינב קאבלה: מה קרה?

עינב קאבלה: זה בדיוק היופי פה.

עינב קאבלה: שכל אזרח שווה למשהו, כולם הולכים לקלפי להצביע, לכולם יש את תעודת הזהות.

עינב קאבלה: מי שאזרח – אזרח.

עינב קאבלה: נקודה.

עינב קאבלה: לא צריך שתהיה אפליה בדברים האלה.

עינב קאבלה: אני פותרת לכם את הצורך להשחית שעות בשביל להבין שאולי יש קבוצה של אנשים שאפשר לתת להם כרטיס פחות טוב.

עינב קאבלה: הנה.

עינב קאבלה: חסכתי.

אורן אריאב: אנחנו נקבל את הסיכום שלך ונעביר אותו לגורמים המחליטים ברשות.

אורן אריאב: לי לפחות אין שום כוונה לנסות להסביר למה כדאי לעשות את המהלך הזה.

עינב קאבלה: הפסקתי אותך בשלב שרצית לדבר על הכרטיס החדש.

אורן אריאב: הכרטיס החדש מבחינה מהותית הוא אותו כרטיס, ברמת הייצור שלו, הוא כרטיס כמעט זהה לכרטיס הישן, פרט לדבר אחד.

אורן אריאב: בתוך הכרטיס הזה במקום השבב הנוכחי שקיים מתחלף לו שבב לסוג אחר של שבב, זה שבב שבמקום להיות רק שבב, מתווסף לו ריבוע כזה של אנטנה שהוא אחת מהשכבות שנמצאות בתוך הכרטיס, והשבב הזה, שוב, זה הדבר הכי הגיוני לעשות כי מייצרים היום מוצר חדש, ואנחנו קונים גם את הדגם החדש של השבב לכרטיס והוא שבב שהוא דואלי, כך זה נקרא, והוא אומר שעדיין מי שיש לו קורא כרטיס חכם ומשום מה הוא רוצה לעבוד ככה הוא יוכל לעבוד גם ככה, ומצד שני הוא גם יוכל להצמיד אותו לכל מכשיר שיודע לעבוד ב-NFC, וגם ל-NFC יהיה ממשק לדבר הזה.

אורן אריאב: חשוב להבין שבכל מקרה כזה המשמעות היא שחייבים לפתח גם איזה שהוא ממשק שיושב בצד הלקוח, זאת אומרת או על המחשב, או על הטבלט, חייבת להיות תוכנה שיודעת לדבר עם הדבר הזה.

אורן אריאב: אם תקחי כרטיס אשראי שלך ותצמידי אותו לטלפון תראו הודעה שהוא לא יודע מה לעשות עם זה.

עינב קאבלה: אבל אם יש לי אפליקציה שמותאמת לדבר הזה הוא יודע מה לעשות עם זה.

אורן אריאב: אם יש לך אפליקציה הוא יודע מה לעשות עם זה.

אורן אריאב: זאת אומרת יש פה גם איזה שהוא חלק כזה שאנחנו מפתחים כבר.

אורן אריאב: הכרטיס הזה אמור להתחיל להיות מיוצר כבר בחודש-חודשיים הקרובים ויהיו ממנו כבר מסות משמעותיות, סדר גודל של 100,000, 200,000 כרטיסים יהיו כבר בתחילת שנת 2021 בתוך הכספת.

עינב קאבלה: האם כחלק מהפקת הלקחים בדקתם שמה שאתם רוכשים עכשיו, אין שני סוגי צ'יפים, אחד פחות טוב, שהוא איטי יותר והשני יותר טוב?

עינב קאבלה: עשיתם בקרה?

עינב קאבלה: אתם יודעים מה אתם קונים?

אורן אריאב: הצ'יפ שאנחנו קונים כרגע הוא אחד המוצרים החדשים ביותר שיש בשוק לחברה שאנחנו עובדים איתה.

אורן אריאב: אני רק רוצה להגיד דבר אחד, גם רועי יודע את זה, הסיפור הזה עם שני הדגמים של הצ'יפים, רק שתדעו, מדינת ישראל כשעשתה את המכרז היא עשתה אותו לצ'יפ היותר קטן.

אורן אריאב: בעצם מה שהספק היה אמור לספק זה את הצ'יפ הקטן עם ה-16K, ודי בהתחלה יצא שבב חדש, הלכו לספק ואמרו לו 'אולי תחליף לנו באותו מחיר' והוא החליף וניצלנו בנס.

עינב קאבלה: אתה אומר שהיה יכול להיות הרבה יותר גרוע.

עינב קאבלה: למה זה לא מעודד אותי.

אורן אריאב: באמת בדבר הזה, וזה משהו שחייבים לדעת ולהבין, השאלה שאת שואלת טובה לרגע זה.

אורן אריאב: אני יכול להגיד שהצ'יפ שאנחנו שמים היום הוא הצ'יפ הנכון והטוב ביותר, אבל לא בהכרח נכון לעוד שנה.

עינב קאבלה: מהמעט שאני מכירה טכנולוגיה, ואני לא מתיימרת, אני לא באה מהעולמות שלכם, אבל גם אם יודעים שאין כיום טכנולוגיה טובה יותר, לפעמים יודעים שצפוי לצאת, יכול להיות שזה לא המקרה, אבל השאלה אם אתם גם מסתכלים, זה אפרופו גם בחירת כמויות.

עינב קאבלה: אם יודעים או מניחים או מכירים את השוק ויודעים שבעוד חצי שנה, שנה, הולך לצאת משהו טוב יותר, אז קונים את הכמויות בהתאם, כי לא נפסיק לחלק תעודות זהות לאזרחים, גם את זה אני מבינה.

אורן אריאב: בעולם הצ'יפים, הכרטיסים החכמים, זו היום הטכנולוגיה שבהחלט אפשר לסמוך עליה.

אורן אריאב: אני חושב שהשאלה תהיה בעיקר לגבי כמה וירטואלית תעודת הזהות שלנו יכולה להיות.

אורן אריאב: יכול להיות שבעוד שנתיים-שלוש אנחנו נגיד שאנחנו יודעים את הבטחה שאמרתי לך, שהנה, יש לי תעודת זהות ביד והיא קשיחה, יכול להיות שאני אדע, והטכנולוגיה תוכל להיות מספיקה כדי שתוכל להיות מלכתחילה בתוך הטלפון החכם, הבסיס, העוגן יישב שם ולא בתעודת פלסטיק.

אורן אריאב: זה לדעתי האופק היחידי.

אורן אריאב: כרגע החוזה שלנו יאפשר לנו סדר גודל של שנתיים עבודה בהספק של טרום הקורונה.

אורן אריאב: היום אנחנו מפיקים הרבה פחות תעודות ממה שעשינו לפני הקורונה – דרך אגב זה נתון שלא נאמר, אני לא יודע אם אתם יודעים, אבל בשנה הרשות מייצרת סדר גודל של קרוב ל-900,000 תעודות זהות.

אורן אריאב: זה מה שמחולק לאזרחים, לא הכל תעודות חדשות, יש גם אובדנים, השחתות ודברים כאלה, אבל הרוב זה החדשות.

אורן אריאב: בקצב הזה יש לנו בערך שנתיים-שנתיים וחצי של מלאי מהתעודות החדשות.

אורן אריאב: ובתקופה הזאת גם יהיה צריך להיערך - - -

עינב קאבלה: מהתעודות החדשות של דור - - -

אורן אריאב: מתעודת דור ב'.

אורן אריאב: זאת שהיא גם contact less, ובתקופה הזאת יהיה צריך להיערך וגם להחליט או למכרז חדש שימשיך בתעודות כאלה או אחרות, או לעזוב בכלל את העולם הפיזי ולעבור לעולם וירטואלי.

עינב קאבלה: למרות מה שאמרת שלדעתך חשוב ה- - -

אורן אריאב: שוב, היום לפחות לפי היועצים והמומחים שלנו, אין תחליף אמיתי בתוך הסמארטפון.

אורן אריאב: צריך לזכור שמדינת ישראל לא מפיקה בגיל 16 לכל אזרח ישראלי ונותנת לו אייפון, כל אחד קונה מה שהוא רוצה, איך שהוא רוצה, הוא פורץ את הטלפון שלו, הוא מתקין עליו כל מה שיעלה על הדעת, והיכולת היום לשים איזו שהיא אפליקציה על סלולר ולהגיד שזה בטוח היא מאוד מוטלת בספק.

אורן אריאב: מומחים אומרים שלמעשה דה פקטו אין דבר שיהיה אפשר לעשות איתו היום על טלפון סלולרי, כשאתה לא שולט בו.

אורן אריאב: לכן כשיש לך את התעודה הזאת, למעשה המחשב הקטן הזה זה משהו שאתה שולט בו, הגדרת אותו, אבטחת אותו ולכן יש פה יתרון.

אורן אריאב: יכול להיות שהאבולוציה של הדבר הזה תביא לזה שכן תהיה נקודה שיגידו שאפשר לסמוך על זה.

אורן אריאב: לכאורה השוק הולך לשם כי זה שאי אפשר לסמוך על זה הופך המון נושאים לאתגריים מאוד.

אורן אריאב: אם נגיע ליום הזה יכול להיות שגם מדינת ישראל, ובטח היא לא תהיה הראשונה, ייקח לה זמן, אבל כשהיא תראה שכולם עוברים לשם היא כנראה גם תעבור לשם, אבל זה לא משהו שא ני יכול להגיד שאני רואה אותו באופק בשנה-שנתיים הקרובות.

עינב קאבלה: רועי רצה לשאול שאלה, אבל לפני כן משהו אחד שאני חושבת שאמרת, שהולכת להתבצע רכישה של 2 מיליון כרטיסים?

אורן אריאב: זה החוזה שיש עם החברה.

אורן אריאב: כן.

עינב קאבלה: אתה מדבר על הכרטיסים הקודמים?

אורן אריאב: לא.

אורן אריאב: אני מדבר על כרטיסים מהדור החדש.

עינב קאבלה: כשכרגע הם כ-100,000, 200,000 - - -

אורן אריאב: כרגע אנחנו ממש ממש בישורת האחרונה של לאשר את תחילת היצור.

אורן אריאב: וגם יש - - -אבל ברגע שהם יתחילו להיות מיוצרים יש כרגע הזמנה שמתגלגלת לאורך השנתיים-שלוש שנים הקרובות.

עינב קאבלה: כי זו המסגרת המכרזית הקיימת היום.

אורן אריאב: כן.

אורן אריאב: זו המסגרת המכרזית שהייתה מלכתחילה.

עינב קאבלה: הבנתי.

עינב קאבלה: רועי בבקשה.

רועי גולדשמידט: רציתי לשאול האם יש יכולת להשתמש בצ'יפ הזה כדי לפתח על גביו עוד שירותים.

רועי גולדשמידט: כלומר למשל משרד התחבורה דיבר על זה שהוא הולך לבטל את מאגר תמונות רישיון הנהיגה ומבקר המדינה המליץ לבחון מיזוג של תעודת הזהות החכמה עם רישיון הנהיגה.

רועי גולדשמידט: אז האם למשל רעיון כזה של מיזוג שני הדברים האלה, שאני מניח שזה פרויקט רציני וגם התממשקות של משרד התחבורה עם רשות האוכלוסין הוא בטח פרויקט בפני עצמו, האם דבר כזה יתאפשר על גבי הטכנולוגיה של הדור השני?

רועי גולדשמידט: ועוד שאלה אחת, אם כבר מדברים על זה, האם באמת הנושא הזה נבחן.

אורן אריאב: קודם כל אין הבדל במובן הזה בין הדור הראשון לדור השני.

אורן אריאב: מבחינת היכולת להוסיף דברים לתעודה, היכולת קיימת אבל מאוד מאוד בצורה מוגבלת כי בואו לא נשכח, אנחנו מדברים על צ'יפ עם 32k, זאת אומרת שהגודל שלו מאוד מוגבל, והדבר השני, וכאן אני אומר את האמת המקצועית שלי, אני חושב שהניסיון הזה לדחוף לתוך תעודת הזהות כל מיני תעודות אחרות הוא טעות קונספטואלית.

אורן אריאב: ולמה?

אורן אריאב: כי למעשה, איזו סיבה בעולם יש להכניס לתוך הצ'יפ את פרטי הנהיגה שלי לצורך העניין.

אורן אריאב: אם אני עכשיו נמצא במצב שהדבר הזה, וכל משטרת ישראל וכל הגופים המוסדיים, כולם מחוברים למרשם האוכלוסין, ברגע שאני יודע לזהות שאורן זה אורן ועכשיו אני רוצה להסתכל עליו בהיבטי רישיון נהיגה, אני מקיש את תעודת הזהות שלו, עושה 'אנטר' בניידת ויודע אם יש לו או אין לו רישיון, אם יש לו או אין לו ביטוח.

אורן אריאב: כל מה שאני רוצה.

אורן אריאב: ברגע שאני יודע שאתה זה אתה, נגיד שאני עכשיו משרד הקליטה, אני מסתכל על אורן אריאב שנכנס אומר 'רגע, הוא זכאי אצלי למשהו כן או לא, בוא נזהה אותו', במערכות שלי כתוב כל מה שמגיע לו.

אורן אריאב: למה צריך להיות כתוב בתעודה שלו?

עינב קאבלה: זה כן יחסוך להסתובב עם רישיון נהיגה.

משה אבוטבול: פחות פלסטיקים בתוך הכיס.

משה אבוטבול: אני מחזיק 20.

אורן אריאב: אני אומר שוב, בתפיסה שלי באמת לא צריך את כל הפלסטיקים האלה.

אורן אריאב: צריך פלסטיק אחד, שאומר מי אתה.

אורן אריאב: ברגע שאתה יודע מי אתה כל גורם, הגעת לקופת חולים, תציג את תעודת הזהות שלך, אורן אריאב הגיע למאוחדת, איזה שירותים מגיעים לו.

אורן אריאב: מה יש לו, איזה מסלול הוא.

אורן אריאב: הכל אתה יודע בתור קופת חולים.

אורן אריאב: אז ברגע שזיהית את האדם, למה אתה צריך לתת לו פלסטיק שהוא יסתובב איתו?

רועי פרידמן: בהקשר הזה כדאי לציין את זה שמשרד התחבורה ביטל לפני כשנה וחצי את חובת נשיאת הפלסטיק, ובאמת מה שקורה זה שהאזרח מזדהה באמצעות תעודת הזהות, גם אם אין לו את רישיון הנהיגה הפלסטיק והם בודקים אצלם מה הזכאות של אותו אדם.

עינב קאבלה: כלומר אופציונלית זה כבר קיים היום גם בלי תעודת הזהות החכמה.

אורן אריאב: בנושא של התעודות, רוב המקומות שמנפיקים תעודות, בעיני זה עניין של פרסטיז'ה של המקום.

אורן אריאב: מה, לא יהיו רישיונות נהיגה?

אורן אריאב: לא נוציא את הפלסטיקים האלה?

אורן אריאב: לא נוציא תעודות עולה?

אורן אריאב: למעשה היום מאחר והמערכות הן כבר באון-ליין ומקושרות אחת עם השניה, ברגע שזיהיתי אותך אני יודע איזה שירות אתה אמור לקבל, אני לא צריך את התעודה שלך בשביל זה.

אורן אריאב: יש לזה תמיד חריגים ויוצאים דופן, וכשאתה מגיע לקולנוע ואתה רוצה הנחת אזרח ותיק אז איך תדע, אבל בגדול אני חושב שזה הכיוון שצריך ללכת אליו במדינה כמדינה.

עינב קאבלה: משהו נוסף שרצית להוסיף?

אורן אריאב: לא.

עינב קאבלה: מישהו נוסף מרשות האוכלוסין שרוצה להתייחס?

אלי לוי: אני מנהל אגף מרשם הדרכונים.

אלי לוי: אני חושב שהוא סקר את הכל.

אלי לוי: רק הערה אחת, רועי דיבר על שימושים בתעודות הזהות, אז אנחנו בלשכות הרשות כן עושים שימושים.

אלי לוי: כשאדם מגיע אלינו ללשכה ומבקש תיעוד ביומטרי, דרכון ותעודת זהות חדשים ויש לו תעודת זהות קודמת אנחנו עושים לו אימות זהות מול תעודה.

אלי לוי: כלומר אנחנו מאמתים את הזהות שלו מול התעודה הקיימת וזה חוסך לנו את שאלון האימות, כמה דקות של לשאול אותו לגבי הזהות שלו ואנחנו יכולים להמשיך ולעשות לו הרכשה ונטילה של תמונת פנים וטביעות אצבע ואנחנו יכולים להמשיך בתהליך של ניפוק תעודת זהות או דרכון לפי מה שהוא ביקש וזכאי.

אלי לוי: בשימושים, חוץ ממה שהוא דיבר על מעברי הגבול, אצלנו בלשכות כן עושים שימוש בתעודת הזהות.

עינב קאבלה: או.

עינב קאבלה: קיי.

עינב קאבלה: היועצת המשפטית רוצה לשאול שאלה.

נירה לאמעי רכלבסקי: שאלה שמתקשרת להיערכות לייצור, קודם כל הממונה ציין בדו"ח איזו שהיא תופעה של נפילת שבב עם איזו שהיא שכיחות ש- - - בלשכות, אני רוצה להבין אם אתם מבינים שזו איזו שהיא תופעה או שאתם יכולים ל- - - אותה.

אורן אריאב: אנחנו ראינו את האמירה הזאת ואנחנו לא לגמרי משוכנעים שמדובר פה בתופעה, ולכן מאחר ואין לנו נתונים, הדו"ח התבסס על ביקורים של הממונה בכל מיני לשכות ותלונה כזאת שהוא שמע, ואנחנו הוספנו בתוך המערכות שלנו אינדיקציה לאירוע הספציפי הזה, זה ממש קרה לפני תקופה קצרה, ואנחנו מקווים שתוך תקופה לא ארוכה יהיה אפשר לקבל אינדיקציה אמיתית במה מדובר.

אורן אריאב: צריך לזכור שאם יש כמו שאמרנו, 3.5 מיליון תעודות כאלה שמסתובבות בחוץ אז גם אם נפלו 1,000 כאלה בשנה, זה אירוע שהוא סביר, בהתחשב בנפיצות של התעודה.

אורן אריאב: אבל יהיו לנו נתונים ואנחנו נתייחס עניינית לדבר הזה, אם זו באמת תופעה אנחנו נצטרך לחשוב מה עושים איתה.

נירה לאמעי רכלבסקי: שאלה נוספת מבחינת היערכות, בעצם באמצע אוגוסט ולא באמצע יולי כמו שאמרתי, 2022, תהיה מסה של אנשים - - - שהתעודות הישנות שלהן לא יהיו בתוקף.

נירה לאמעי רכלבסקי: יש איזו הערכות מיוחדת?

נירה לאמעי רכלבסקי: זה הולך להיות גל של אנשים - - - בתעודת זהות.

אלי לוי: אני אתייחס לזה.

אלי לוי: אנחנו בדיוק על הנושא בימים האלה.

אלי לוי: בדיוק הבוקר אישרתי - - - ממה שראינו יש כ-2.5 מיליון תושבים פחות או יותר שיש להם תעודת זהות מהסוג הזה שאמרת ושהם עדיין לא החליפו אותו.

אלי לוי: לגבי חלק מהם, כמחצית, יש לנו מספרי טלפון נייד, חלקם הקטן כשר וגם טלפון נייח.

אלי לוי: אנחנו כרגע מתחילים בלשלוח מסרונים לאותם אנשים, להודיע.

אלי לוי: דרך אגב, יש לנו כבר אתר נחיתה באינטרנט שמודיע על הנושא הזה שמי שיש לו תעודת זהות מהדגם הישן, זה נקרא הדגם הירוק, כי אחר כך החלפנו דגם ב-2012 ששם כתוב כבר - - -

נירה לאמעי רכלבסקי: - - - תעודה של פעם.

עינב קאבלה: למה אתה קורא ירוקה?

עינב קאבלה: אני מכירה כחולה, מכירה חכמה.

עינב קאבלה: יש גם ירוקה?

אלי לוי: יש תעודת זהות שנופקה עד 2013, הגוונים שלה היו בצבע ירוק.

אלי לוי: יש תעודת זהות רגילה שהונפקה בתקופת המבחן יחד עם תעודת הזהות הביומטרית, הגוון שלה השתנה כי שינינו שם את התוקף, נכנס שם התוקף, נכנס המעמד, נכנס שם הסב שלא היה בתעודת הזהות הקודמת, כלומר היו כמה שינויים בפרטי הרישום בתעודת הזהות, לכן שינינו גם מעט את הגוון ליותר כחלחל מירקרק, מה שהיה, יכול להיות שיש לי פה דוגמאות.

עינב קאבלה: אבל הן לא חכמות.

אלי לוי: באתר האינטרנט יש כבר דף נחיתה שמודיע.

אלי לוי: ביקשתי דווקא אתמול להכניס את הדוגמאות.

אלי לוי: בכל מקרה אנחנו כרגע, אני מאמין שבשבוע הקרוב נתחיל לשלוח לכ-5% מהאנשים הודעות, מסרונים, 'תעודת הזהות שלך תפוג ב-15 לאוגוסט, אנחנו ממליצים לך להזמין תור ולהגיע ללשכה להנפקת תעודת זהות חדשה'.

אלי לוי: החודש כבר ייצא המקבץ הראשון, בנובמבר.

אלי לוי: מהמסרונים האלה אנחנו נדע כמה מתוך האנשים האלה ששלחנו אליהם הגיעו, כמה הזמינו תורים, כמה הייתה עליה באמת בהנפקת או בבקשה לתעודת זהות חדשה, ולפי הניתוח שנעשה נדע איך להמשיך את ההודעות והמסרונים, כשאנחנו רוצים שבשנה הקרובה, כלומר שעד נובמבר הבא לסיים את כל המסרונים, שזה בערך 1,200,000 מסרונים.

אלי לוי: כשלאחר מכן ובמקביל אנחנו נדע, ולמי שאין אפשרות לשלוח מסרון נשלח לו מכתב בנוסח הזה ולראות שמי ששלחנו לו מסרון ולא הגיע אולי לתת לו תזכורת בתקופה של החצי שנה לפני תום התוקף, כלומר שזה יהיה מעוד שנה ועד אוגוסט 2022.

עינב קאבלה: הגיע אוגוסט 2022, ואנשים לא החליפו, אז חוקית הם לא יכולים להשתמש?

אלי לוי: תעודת הזהות שלהם לא תקפה.

עינב קאבלה: אז מה תעשו?

אלי לוי: אנחנו לא נעשה, הוא לא יוכל להזדהות עם תעודת הזהות הזאת.

עינב קאבלה: הוא ייתקל בקושי הראשון אז הוא יבין שהוא צריך לבוא להחליף.

נירה לאמעי רכלבסקי: העם צריך לדעת.

עינב קאבלה: העם צריך לדעת הרבה דברים.

אורן אריאב: אבל פה במקרה הזה קודם כל יש לנו אינטרס מאוד גדול שהעם ידע, כי אם העם לא יידע והוא יגלה את זה באוגוסט אז כולם יבואו באוגוסט וכמובן הרשות תקרוס, ואנחנו נערכים לכך שהעם יידע, והעם גם יבין את המסר באמת, אלה שלא ירצו לבוא לעשות את זה, מהר מאוד ייתקעו בכל מיני מכשולים בירוקרטיים, אפילו פעילויות בנקאיות לא יעבדו, ברגע שהזהות שלך לא מאושרת ואין לך תעודה בתוקף יש המון פעילויות, לא יום-יומיות, כנראה שתקופה מסוימת אפשר לחיות בלי זה, אבל מהר מאוד אתה נפגע בנקודה שהבנק אומר לך 'מצטערים, מבחינתנו אין לך תעודת זהות ואתה לא יכול'.

נירה לאמעי רכלבסקי: דיברתם על ה-40 מיליון ₪ של הטעות.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה עניין תקציבי שהאוצר צריך להסכים לו? שתגרסו?

אורן אריאב: בין השאר.

אורן אריאב: כן.

עינב קאבלה: של מי ההחלטות?

אורן אריאב: אני לא בטוח שזה רק בידינו, לבוא ולקבל.

אורן אריאב: זאת אומרת ביד ראש הרשות או ביד השר לבוא ולהחליט למחוק את ה-40 מיליון שקל האלה.

עינב קאבלה: מי יודע להגיד?

אורן אריאב: אמרת שתשאירי את זה בסיכום אז אפשר להשאיר את זה כמטלה שלנו ואנחנו נחזיר לכם תשובה.

עינב קאבלה: ח"כ אבוטבול בבקשה.

משה אבוטבול: חשוב לדעת, אני מנסה להיות האזרח המודאג או האזרח הקטן בנושא הזה.

משה אבוטבול: היום אנחנו באמת סובלים מים של כרטיסים.

משה אבוטבול: אני מדבר גם על כרטיס קופת חולים, גם כרטיס אשראי, גם כרטיסים של כל מיני מקומות, גם להכנס לכנסת וכל דבר שאנחנו צריכים, הארנק הולך ומתפתח.

משה אבוטבול: אני לא חושב שזה באמת צריך להיות, לכן אני באופן עקרוני בעד הנושא של הביומטרי, כשהתחיל בעיר בית שמש הנושא של הביומטרי אני כראש העיר הלכתי הראשון להוציא תעודת זהות כדי ללמד את השאר שכן חשוב וכמה שזה חשוב שיהיה, נתנו לזה תקשורתית ועוד הרבה אחרי זה הצטרפו, כמובן גם לדרכון וכל הדברים האלה, אבל אנחנו חייבים באמת ואני שמח שאתם גם מבינים את הכיוון הזה, לחשוב איך אנחנו באמת יוצאים עם איזה שהוא מוצר מסוים שנותן מענים להכל.

משה אבוטבול: פשוט הקידמה, אנחנו נמצאים פה בוועדת המדע בראשותה של עינב שתפקידה להגיע לכל הדברים האלה, איך אנחנו מונעים את כל אותם הכרטיסים ומגיעים לכרטיס אחד חכם שמכיל את הכל, גם את רישיון הנהיגה, גם את כרטיס קופת החולים, זה יהיה צ'יפ מותאם לכל הדברים האלה, ואני חושב שהגיע הזמן שיזרזו את הנושא הזה.

משה אבוטבול: עכשיו בתקופה הזאת זה היה כל כך נדרש.

משה אבוטבול: כידוע בתקופת הקורונה לא רצו לקבל לקופות חולים בלי שאתה בא עם כרטיס, היו הרבה חשדות סביב הנושא והכרטיס היה דבר שמאוד עזר, לכן חשוב לי ואני מתחבר לדרישה ליצור כרטיס כמה שיותר אחיד לכל הדברים האלה.

משה אבוטבול: תאגמו משאבים, כל משרדי הממשלה ביחד.

רועי פרידמן: אני אתייחס לזה, למרות שזה ממש לא יושב אצלנו, אבל אני חושב שהממשלה כן עושה היום פעילויות, בעיני כאזרח, אנחנו שותפים ואנחנו משתדלים לתרום לזה כמה שיותר, אבל באמת המצב הזה, הפרויקט הזה שקוראים לו אזור אישי של ממשל זמין הוא ממש עונה על הדברים שדיברת עליהם ואני חושב שלשם כולם מכוונים.

עינב קאבלה: יוגב שמני יוכל לענות על זה.

עינב קאבלה: אבל לי יש עוד שאלה.

עינב קאבלה: אם אני מבינה נכון, התעודות החכמות שמסתובבות היום אצל האזרחים, גם תוקפן יפוג תוך 5 או 10 שנים.

רועי פרידמן: אם את זוכרת מהדיון הקודם יש הבדל בין - - -ללמסור את טביעת האצבע שלו למאגר או לא, אז או 5 או 10 שנים.

עינב קאבלה: האם קיים מעקב שיודע לתת חתך מתי צפויות לפוג תוקף X של תעודות זהות, ולמה אני שואלת את זה?

עינב קאבלה: כי בסוף המטרה היא גם לייצר קדימה תעודות טובות יותר, שאתם מתכוונים לחלק לאזרחים מעתה ואילך, ואני בוודאי אמליץ על זה, ודבר שני, גם להבין מתי לכל אלה שמסתובבים עם הפחות שמישות ניתן יהיה לתת להם את התעודה הטובה יותר?

רועי פרידמן: קודם כל הנתונים האלה כמובן שקיימים.

רועי פרידמן: יש לנו בדיוק את תוקף התעודה של כל אזרח.

עינב קאבלה: זה שיש את הנתונים זה לא אומר שמי שיושב על זה עושה חתכים, בודק, אולי מייצר חשיבה להחלפה מהירה יותר או שאם מישהו מגיע למשרד הפנים או לרשות כזו או אחרת, להציע לו 'תשמע, אם אתה כבר פה, מסתבר שאתה עם תעודה פחות טובה, יש לי להציע לך תעודה יותר טובה'.

רועי פרידמן: אני חושב שזה קודם כל נופל במסגרת של מה שאמרנו קודם לגבי, שוב, המדיניות כרגע שלנו זה קודם כל שאנחנו צריכים לייצר, קודם כל שיהיו לנו תעודות חדשות במלאי לפני שאנחנו כבר מחליפים לאזרח.

עינב קאבלה: כן, אבל חייבים להסתכל קדימה.

רועי פרידמן: כרגע אנחנו נמצאים במאמץ מאוד מאוד גדול לייצר מצב שאזרחים יידרשו כמה שפחות להגיע אלינו, אז ההערכה היא שהאינטראקציה באמת של פעם בעשר שנים, וככל שהפרויקט הזה יתקדם ויהיה לנו דור אחר, ואני מזכיר שגם אילו מחר בבוקר הייתי יכול לתת לך תעודת זהות חכמה דור 2, לא היה לך מה לעשות איתה.

רועי פרידמן: יש פה בעיה שצריך לבנות גם את האקו-סיסטם של השירותים שנלווים.

רועי פרידמן: ושוב, אני לא אומר את זה אולי כרשות האוכלוסין וההגירה, אבל אני חושב שיהיה הבדל גדול בין המוטיבציה שלי כאזרח היום להגיד 'רגע יש לי תעודה ישנה ואני רוצה את החדשה' זה לא מעניין, זה לא עושה כלום וזה לא עושה כלום.

עינב קאבלה: נכון, אבל אני שואלת את זה לא מהכיוון שהאזרח יבוא וידרוש ואז מה תעשו עם זה אלא האם תעשו משהו אקטיבי או שאתם יודעים להגיד שביוני 2021 במקרה יש באלק עצום של תעודות שהולכות לפוג תוקף ולכן - - - אני באמת מנסה להבין אם יש משהו מערכתי.

אורן אריאב: הקצב הוא כ-80,000 לחודש.

עינב קאבלה: של תעודות שפגות תוקף?

אורן אריאב: מרגע שהסתיימה תקופת המבחן הקצב הוא 80,000 לחודש פחות או יותר ובהתאם לזה התוקף, כמובן שיש את ה-5 ו-10 שנים.

אורן אריאב: עוד נקודה שחשוב להזכיר לגבי התעודות שגם הפלסטיק עצמו יש לו אלמנט שהגיל לא עושה לו טוב, ולא תוכנן שפלסטיקים שנוצרו בשנת 2008 יהיו בסירקולציה עד 2033.

אורן אריאב: זה לא משהו שמוכר - - -

עינב קאבלה: איך הגעת ל-2033?

אורן אריאב: תעודת דור א' שתונפק ב-2023 - - -

עינב קאבלה: זה כי עוד לא קיבלת את ההמלצה שלי.

עינב קאבלה: בסדר - -

אורן אריאב: אני מחזק את ההמלצה שלך ואומר, אפילו תעודה שהונפקה אתמול, כי מחר ההמלצה תיכנס לתוקף.

אורן אריאב: תעודה שהונפקה אתמול לא תוכנן שהיא תהיה בתוקף עד 2030.

אורן אריאב: כלומר תעודה בת 22, אנחנו לא יודעים מה קורה לה.

אורן אריאב: ויש ספק, ואני יודע שגורמי המקצוע ברשות האוכלוסין בודקים את העניין הזה, מה קורה לפלסטיק שמורכב מהרבה שכבות כמו שפורט, שהן עלולות גם להתפרק עם הגיל.

אורן אריאב: אז זה עוד משהו שמדרבן החלפה יותר מהירה.

משה אבוטבול: יש חומרים חליפיים יותר - - -

עינב קאבלה: לא, יש פשוט כרטיס יותר טוב אבל יש להם בסטוק עוד איזה מיליון מהקודם - - -

משה אבוטבול: כן, אני מבין, אבל לא בגלל זה אנחנו צריכים לסבול, אבל השאלה - - -

עינב קאבלה: בדיוק.

עינב קאבלה: לא בגלל זה אנחנו צריכים לסבול.

עינב קאבלה: תימצתת את זה.

משה אבוטבול: צריכים לחדש את זה.

עינב קאבלה: נכון.

עינב קאבלה: וזו תהיה המלצתנו כוועדה.

משה אבוטבול: - - -שקבר מישהו כי היה קבר בהזדמנות.

משה אבוטבול: מה אנחנו צריכים לשלם על זה?

עינב קאבלה: עוד שאלה קטנה אפרופו NFC, צופה פני קדימה.

עינב קאבלה: אני מסתכלת עליך אפרופו מערך הסייבר, קיימת סכנה מסוימת שהיכולת הטכנולוגית של ה-NFC מאפשרת גם למישהו באופן לא רצוני להצמיד את הנייד שלו ואז לייצר פריצה.

עינב קאבלה: אני מבינה שזה גם פתיר מאוד בקלות באמצעות כיסוי כזה או אחר, ארנק כזה או אחר, זה משהו שאתם כמדינה תתייחסו אליו בהמשך?

עינב קאבלה: ואני בעד NFC, זה לא שאני לא.

אורן אריאב: בהחלט בניהול הסיכונים של מעבר לכרטיס NFC זה אחד הדברים שלוקחים בחשבון, לדוגמה בדרכון צריך קודם לסרוק – אני נכנס לדברים טכניים – צריך קודם לסרוק את ה-MRZ, machine readable zone בתחתית הדף של הדרכון, זה מה שמאפשר לקרוא מהשבב, כלומר אם אני נצמד מאוד למישהו אני לא אוכל לקרוא את השבב שלו.

עינב קאבלה: עם דרכון פחות מסתובבים.

אורן אריאב: מה שאני מנסה לומר שאלה דברים שנלקחים בחשבון, ויש גם טענה שכדי לעשות את מה שתיארת ולקרוא שבב של מישהו אחר, מי שעושה את זה יצטרך כל כך להתקרב למישהו אחר שזו תהיה הטרדה מינית.

עינב קאבלה: לא, אתה יודע, אדם גם שם את הארנק שלו על השולחן - - -

אורן אריאב: בניהול הסיכונים זה משהו שנלקח בחשבון.

עינב קאבלה: זו עבירה בכל מקרה.

עינב קאבלה: בין אם אתה מתקרב לבנאדם - - - אנחנו לא בעד זה כך או כך ולכן השאלה שלי היא אם יש התייחסות שתתגבר על זה ולא חלילה האזרחים ימצאו את עצמם אם איזה שהוא פוטנציאל לפריצה.

עינב קאבלה: תודה.

משה אבוטבול: אני חושב שאולי, פתרון טכני, כיסוי.

משה אבוטבול: כלומר כרטיס כזה - - - שאתה מוציא את זה ממש, רק אז זה קורה.

עינב קאבלה: אתה מתכוון לכזה, עשיתי שיעורי בית.

עינב קאבלה: אז יש כאלה כיסויים, יש גם ארנקים, היום זה גם נפוץ לכל מי שקצת בעניינים האלה, אבל השאלה נשאלה לא כי אני מצפה עכשיו מכל אזרח שיתחיל להצפין את כרטיסיו ואת תעודות הזהות שלו עם דברים ממתכת, אלא כדי שבאמת ייקחו את זה בחשבון כולכם כשאתם יוצאים לדרך עם דור 2.

עינב קאבלה: אז תודה על התשובה.

עינב קאבלה: נעבור ליוגב שמני מממשל זמין.

יוגב שמני: שלום ותודה על ההזדמנות להתייחס.

יוגב שמני: קודם כל אני מזכיר שאנחנו הצגנו בוועדת המדע את האזור האישי ואת מערכת ההזדהות הלאומית, את היתרון הגדול לאזרח שבמקום אחד ניתן לבצע הזדהות, לקבל מידע מותאם אישית, לבצע פעולות מורכבות מרחוק, רק לדוגמה העברת בעלות על רכב שזה אחד השירותים הפופולאריים כיום באזור האישי וגם פה ההזדמנות להגיד תודה ולציין את רשות האוכלוסין שהם שותף מרכזי גם בתהליך הרישום למערכת ההזדהות וגם בשירותים מאוד פופולאריים באזור האישי לדוגמה הנפקת ספח וסטטוס על הנפקת דרכון ועוד הרבה מאוד שירותים נוספים.

יוגב שמני: חשוב להגיד שככל שתעודת הזהות הביומטרית תאפשר, אנחנו בוודאי נשמח להסתמך עליה לטובת אימות חזק של האזרח.

יוגב שמני: עוד דבר שחשוב לזכור, שאנחנו מפתחים שירותים דיגיטליים אנחנו מסתכלים מנקודת המבט של האזרח, אנחנו מחפשים את הדרך הנוחה, הפשוטה וכמובן הבטוחה ביותר כדי לתת לאזרח לצרוך את השירות מרחוק.

יוגב שמני: אני מניח שאני לא מחדש לכם שאנחנו בעידן שרוב האזרחים מבצעים את השירותים שלהם דווקא ממכשירי הסלולר, מטלפונים חכמים, ואולי זו בעצם הסיבה העיקרית לחסם של שימוש בתעודת הזהות החכמה, בוודאי כפי שהיא בנויה כיום, זה בנוסף כמובן לקורא הכרטיסים ודברים נוספים שצוינו על ידי רועי גולדשמידט.

יוגב שמני: רועי פרידמן התייחס קודם לתיקון התקנות ואני בהחלט חושב שזה חשוב ואנחנו מברכים על כך, זה יאפשר גם לנו לתת לאזרח אפשרויות נוספות וטובות לבצע פעולות מרחוק, לדוגמה אנחנו מקדמים אימות מול תעודה בעמדות שירות עצמי שפרוסות ברחבי הארץ, רק אני חייב פה לתקן את מה שרועי אמר בהתחלה כי צוין שקיבלנו את הקוד ויכולים להטמיע את זה לעמדות השירות, אנחנו פה חולקים מקצועית על איך שזה עבר ואנחנו עדיין מצפים לקבל את זה כפי שאנחנו ביקשנו כדי שנוכל לעשות בזה שימוש.

יוגב שמני: דבר נוסף שאנחנו מקדמים וזה יהיה חלק מתהליך הרישום למערכת ההזדהות זה מה שצוין קודם, השימוש בדרכון.

יוגב שמני: כיוון שהדרכון בנוי אחרת נוכל לבצע אימות חזק של סלפי של האזרח מול התמונה שנמצאת בדרכון וכאן אני חייב להגיד שאנחנו מתקדמים בצורה מאוד מהירה ובקרוב מאוד נהיה ערוכים להפעיל את השירות.

יוגב שמני: עם זאת, הוזכר קודם רכיב ה-NFC, נקודה מאוד חשובה - - -

עינב קאבלה: רגע, אמרת בקרוב מאוד.

עינב קאבלה: אני מסוקרנת.

יוגב שמני: אני מקווה מאוד בסוף השנה, אבל אם לא ממש בחודש ינואר השירות הזה אמור להיות מוכן להפעלה.

יוגב שמני: זה אומר שאני האזרח רוצה להירשם במערכת ההזדהות, אני אעשה סלפי, אשתמש באותו רכיב שאנחנו מטמיעים במערכת ההזדהות, אני אאמת מול הדרכון ואז בעצם אני עושה שימוש חזק ויכול להזדהות בצורה מאוד חזקה.

יוגב שמני: מה שהתחלתי לומר שצריך לזכור ש-NFC היא טכנולוגיה מצוינת, טובה, חדשה, רק שמהנתונים שאני מכיר נכון להיום רק 30% מהטלפונים נתמכים בטכנולוגיה הזו.

יוגב שמני: ברור שאנחנו מצפים כמובן שזה ילך ויעלה אבל זה לא אמור להיות הפתרון העיקרי, בוודאי לא בשנה הקרובה.

יוגב שמני: הסיבה שאמרתי שאנחנו מתקדמים גם עם עמדות שירות וגם עם טלפונים חכמים זה כי אנחנו רוצים לקדם את התקנות ולהביא ערך לאזרחים כמה שיותר מהר.

יוגב שמני: וכדי לעשות את זה צריך להתמקד בתיקון התקנות בגופים שיביאו ערך, ולא בכאלה שאולי יעשו בזה שימוש בעתיד.

יוגב שמני: זה מאוד חשוב.

יוגב שמני: כי עם כל הכבוד לשאר הגופים ובוודאי לגופים הביטחוניים שזה אירוע אחר, הוא לא רלוונטי לאזרחים.

יוגב שמני: אנחנו מדברים על אזרחים שרוצים לצרוך שירות בצורה חזקה מרחוק.

יוגב שמני: לכן צריך להתמקד בשירותי הממשלה כדי להביא ערך ולאו דווקא באותם גופים סטטוטוריים שייהנו גם ככה ממערכת ההזדהות הלאומית לכלל השירותים.

יוגב שמני: אני מזכיר גם שבהחלטת הממשלה 260 החלטנו לפרוס עמדות שירות נוספות, שאגב, כבר התחלנו בפעילות הזאת בעיקר לאוכלוסיות שפחות נגישות לאינטרנט שיוכלו גם לצרוך את שירותי הממשלה.

יוגב שמני: כמו כן הרחבנו את סמכויות השימוש בתשתיות ממשל זמין לגופים נוספים ובין היתר גם בתשתית ההזדהות הלאומית שהוקמה על ידי יחידת ממשל זמין ובעצם מאפשרת לא רק לממשלה, גם לרשויות מקומיות, גם תאגידים סטטוטוריים, קופות חולים ועוד, להנות מתהליך הזדהות חזק במקום אחד.

יוגב שמני: הרי את האזרח, אתם בוודאי יודעים, לא באמת מעניין ההבדל בין משרד ממשלתי, רשות מקומית או כל גוף ציבורי אחר, הוא בסך הכל רוצה לצרוך את השירות בדרך המהירה והבטוחה ביותר.

יוגב שמני: אז אנחנו נשמח לקדם את זה ככל שניתן.

יוגב שמני: נקודה נוספת חשובה, צריך לזכור שלא משנה מה נבחר וכך אנחנו בוודאי פועלים וגם הצגנו את זה בוועדה, כל פתרון שאנחנו נותנים חייב לעמוד בתקני הנגישות ולאפשר גם לאנשים עם מוגבלות ליהנות מהשירותים הדיגיטליים של הממשלה.

יוגב שמני: תודה.

עינב קאבלה: הסיפא של דבריך חשובה מאוד, תודה שאתם מתייחסים לזה ברצינות.

עינב קאבלה: רועי בבקשה.

רועי גולדשמידט: רציתי לשאול לגבי שירותים מדסק-טופ לעומת מובייל, אתה אומר שרוב השפה עוברת למובייל, יש לכם נתונים לגבי הכניסות לשירותים שלכם ממובייל או מדסק-טופ?

רועי גולדשמידט: שנית, לא הבנתי, התייחסת לטעות בדברים שנאמרו אז אם תוכל למקד שוב מה היה לא מדויק.

יוגב שמני: קודם כל לגבי הנתונים על גלישה מובייל או דסק-טופ, אנחנו גם מציגים את זה ב-gov.il, כל אחד יכול להכנס ולראות.

יוגב שמני: סדר גודל של 60% מהאוכלוסייה מגיעה מהמובייל ו-40% מהדסק-טופ, כשרוב הכניסות לאתר ובכלל לשירותים מהדסק-טופ זה בשעות העבודה.

יוגב שמני: ככל שאנחנו רואים בתקופת הקורונה, או אם יום קיצוני אחר, יום בחירות, רואים 90% ן-10%.

יוגב שמני: כלומר כשאנשים בבית בשורה התחתונה הם נכנסים מהמובייל, לא מהדסק-טופ.

יוגב שמני: זה חשוב להבין.

יוגב שמני: ובוודאי גם לאזור האישי.

יוגב שמני: לגבי התיקון שאמרתי קודם, יש קוד שפותח על ידי רשות האוכלוסין והממונה על זיהויים ביומטריים וביקשנו לקבל את הקוד הזה ולהטמיע בעמדות שירות, זה איזה שהוא קוד שמאפשר לנו לעשות אימות של אדם מול תעודה, זאת אומרת אימות ביומטרי, וככל שנקבל את זה בצורה כפי שאמרתי, שביקשנו לקבל את זה, נוכל להטמיע את זה בעמדות השירות ולהפעיל את השירות הזה במיידי, שוב, בהתאם לתיקון התקנות וכל מה שקשור בכך.

עינב קאבלה: אתם רוצים להסביר לפשוטי העם מה הכוונה?

עינב קאבלה: לא הועבר כפי שצריך - - -

נעמה בן-צבי: אני ראש תחום בכיר פרויקטים ביומטריים, אני מובילה מטעם הממונה את הפרויקט של שומר זהב.

נעמה בן-צבי: למעשה מדובר בקוד, כמו שרועי אמר קודם, שיכול להיות מונח בתצורות שונות.

נעמה בן-צבי: אנחנו יזמנו את הפרויקט הזה וביקשנו וגם הזמנו את ממשל זמין להכנס אליו בנקודת הזמן הרלוונטית.

נעמה בן-צבי: הקוד הזה הועבר אליהם באותה נקודת זמן שהם ביקשו אותו לצורך הפרויקט של הקיוסקים, הם למעשה צריכים להעביר אותו עוד התאמות לתצורה שהם מכוונים אליו שזה הקיוסקים שלהם, ולצורך כך אנחנו ברשות האוכלוסין הזמנו אותם לעשות שיח או פיתוח ישיר, עבודה ישירה מול הספק IBM שאיתו עבדנו על פיתוח הקוד, הם יכולים לפתוח בעבודה הזו.

נעמה בן-צבי: זו עבודה שפשוט מצריכה התאמה לפלטפורמה שלהם.

נעמה בן-צבי: לכן למעשה אין באמת מניעה שהם יתחילו בעבודה הזו.

נעמה בן-צבי: אנחנו גם ממשיכים לקדם את הפרויקט הזה בעוד צירים, אבל מבחינת ממשל זמין הוא יכול כעת להתחיל בעבודה של התאמות לפי הצרכים שלהם.

עינב קאבלה: יוגב?

יוגב שמני: אני אמנע מלהיכנס לוויכוח ואי דיוקים על מה שנאמר.

יוגב שמני: אני אעשה את זה ברשותכם במסגרת אחרת, אבל אני יכול להבטיח גם לוועדה ששום דבר לא יעצור אותנו מלאפשר את השימוש בתעודה ולאפשר לאזרחים ליהנות משירותים דיגיטליים.

יוגב שמני: על הדרך שבה מבוצעים הדברים אני כמובן אפתור את זה בדרך אחרת, פשוט חבל שאני ארד לרמה כזו בדיון.

עינב קאבלה: לא יודעת, אבל הבנתי שמשהו אבד בתרגום, קלטתי את ה- - - תשמעו, אני מכבדת את שניכם ואתם יודעים את זה, אני מאוד מבקשת שתפתרו את זה ממש ממש בקרוב כי אם זה יכול באמת לסייע לאזרחים אז חבל שלא, ואני יודעת ששני הצדדים, שני הגופים הם attentive לשירות לאזרח.

עינב קאבלה: אז אני אומרת את זה ואני יודעת שזה נופל על אזניים פתוחות ולב פתוח.

נעמה בן-צבי: חשוב להגיד שבעינינו הפרויקט של ממשל זמין הוא מאוד חשוב, אנחנו תומכים בו ואנחנו עומדים לרשות ממשל זמין בנושא הזה, ואני בטוחה שנוכל לפתור את זה.

נעמה בן-צבי: בעצם את החלק הקשה כבר עשינו.

עינב קאבלה: אני אשמח לעדכון ממי מכם שיבחר לעדכן אותי, גם מחוץ לישיבות הוועדה ואני אעדכן כמובן את הוועדה, שהנושא בא על פתרונו.

עינב קאבלה: יוגב יש לי שאלה רק כדי להבין, כנראה שאמרת את זה בראשית דבריך אבל אני כן אבקש שתחדד את זה שוב, שמענו פה שבעצם הסיפור של השימושים של תעודת זהות חכמה, לא אכנס לטיעון אבל עלתה הטענה שבעצם אין מספיק שימושים זמינים וקיימים שיהפכו את התעודה לתעודה עם פוטנציאל עבור האזרחים ואז יש את הביצה והתרנגולת.

עינב קאבלה: אני כן רוצה שתחדד לי מה אפשר היום ומה צפוי לקרות ומתי.

יוגב שמני: קודם כל אפשר לצרוך כבר הרבה מאוד זמן שירותים עם תעודת הזהות החכמה ורועי התייחס לזה בדו"ח שהוא עשה.

עינב קאבלה: ראיתי שני שירותים.

עינב קאבלה: לא?

יוגב שמני: השימוש בתעודת הזהות, אני יכול כל שירות לצרוך עם תעודת זהות.

יוגב שמני: בסוף האזרח בוחר את הדרך הנוחה והפשוטה מבחינתו.

יוגב שמני: כל השירותים שרועי הראה קודם, 6 מיליון פעולות שבוצעו באמצעות מערכת ההזדהות הלאומית, אזרח היה יכול לבחור להשתמש גם בתעודת הזהות אבל בסוף הוא בחר את הדרך הנוחה והפשוטה מבחינתו.

יוגב שמני: כל עוד הוא לא מחויב בתעודת זהות הוא יכול גם בשם משתמש, סיסמה ו-OTP, הוא יכול באמצעות אפליקציית gov.id, הוא יכול גם באמצעות כרטיסים אחרים, אבל אנחנו רואים, בסוף האזרח בוחר את הדרך הנוחה, 96% בוחרים באמצעות שם משתמש וסיסמה, ועם זה אי אפשר להתווכח, אבל זה לא אומר שאי אפשר לצרוך את השירותים.

יוגב שמני: בוודאי שאפשר.

עינב קאבלה: זאת אומרת שלטענתכם מהעובדה שהתעודה אינה פונקציונלית לשימוש לא ניתן לצרוך את השירותים שאתם יודעים לאפשר גם באמצעות תעודת זהות חכמה?

יוגב שמני: כן.

יוגב שמני: שוב, ניתן לצרוך אותם רק האזרח בוחר איך נוח לו להזדהות.

יוגב שמני: זה אותו דבר.

יוגב שמני: כל עוד הם לא עומדים בראב"א 4, ששם השירות מחייב שימוש בתעודת זהות ביומטרית, רוב השירותים הם ראב"א 3, יש רק שני שירותים נכון להיום שהם ראב"א 4, לנו בוודאי אין שום מניעה לפתח שירותים כאלה.

יוגב שמני: אבל אנחנו פה לא סתם ניקח שירותים ונגיד שהם ראב"א 4 רק כדי להשתמש בתעודת הזהות.

רועי גולדשמידט: אם זה לא ברור, אפשר לייתר את הרישום למערכת ההזדהות הממשלתית באמצעות שימוש בתעודה חכמה.

רועי גולדשמידט: אבל רוב האנשים לא מחזיקים בתעודה חכמה או שבוחרים להשתמש - - -

עינב קאבלה: אז מה זה שתי הדוגמאות שציינת בדו"ח שלך?

רועי גולדשמידט: יוגב התייחס לזה גם, אבל יש מערכת אוד"ם שמאפשרת דיווחים מקוונים לגופים פיננסיים כחלק מ- - -

עינב קאבלה: כן.

עינב קאבלה: אז מה שני השירותים הללו שציינת?

רועי גולדשמידט: שירות אחד זה מערכת דיווח של גופים פיננסיים שנקראת מערכת אוד"ם ושירות שני של האפוטרופוס הכללי, גם כן מערכת דיווחים, שניהם ניתנים לביצוע באמצעות כרטיסים חכמים שזה בעצם או מה שיש לגורמים מאשרים, שזה שני כרטיסים של חברות פרטיות שמנפיקות כרטיסים כאלה או תעודת זהות חכמה.

רועי גולדשמידט: במקרים האלה יש צורך בשימוש בהזדהות חזקה ברמת ראב"א 4 שאפשרית לביצוע.

נירה לאמעי רכלבסקי: אם אני זוכרת נכון זה על פי חוק ניירות ערך שמחייב את זה.

יוגב שמני: אני לא זוכר אם זה על פי חוק אבל בסוף צריך לזכור שמי שקובע את רמת הרגישות והסיווג של השירות זה המשרד.

יוגב שמני: המשרד יודע להגדיר באמת עד כמה השירות הזה רגיש בהיבטי פרטיות או בגלל חקיקה כזאת או אחרת וברגע שהמשרד אומר שזה ברמה 4, אנחנו מתאימים את זה.

יוגב שמני: כלומר גם אם אכנס לאזור האישי לדוגמה ואזדהה ברמה 3 ויש שם מידע שברמה 4, אני לא אוכל לראות אותו.

יוגב שמני: המערכת תודיע לי שאני צריך להזדהות עם כרטיס חכם כדי לראות את אותו מידע.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא מחליף תעודה אלקטרונית מאובטחת אם החקיקה דורשת, נכון?

יוגב שמני: תעודת הזהות בהקשר הזה היא בעצם באותה מידה של קומסיין ופרסונל איי.

יוגב שמני: די לצורך ההשוואה.

יוגב שמני: כלומר ברגע שהוגדרה תעודה חכמה, זה שווה ערך.

נירה לאמעי רכלבסקי: כן אבל שהחוק מחייב אותך בתעודה אלקטרונית מאובטחת אתה חייב לעשות עוד פעולה על תעודת הזהות שלך, נכון?

נירה לאמעי רכלבסקי: כדי שהיא - - -

יוגב שמני: צריך להפריד פה בין השימוש להזדהות ושימוש לחתימה.

יוגב שמני: ברוב המקומות שמדובר חקיקה זה בדרך כלל לחתימה וזה הדבר שאנחנו עושים כיום עם רשות האוכלוסין, לאפשר את החתימה האלקטרונית.

יוגב שמני: החתימה האלקטרונית מאושרת על גבי תעודת הזהות.

יוגב שמני: זה קורה ממש בימים אלה ואני מקווה שבינואר אנחנו לכל המאוחר כבר עם השירות הזה באוויר.

יוגב שמני: אבל זה לצורך חתימה, לא לטובת הזדהות.

יוגב שמני: אלה שני דברים שונים.

עינב קאבלה: תודה יוגב.

עינב קאבלה: אורון רצית להתייחס?

אורן אריאב: כן.

אורן אריאב: רציתי להגיד דבר אחד, שהדוגמה שיש, שבעצם השירותים שמשתמשים בהם ובאמת משתמשים באופן יחסי ומעט, מעט אנשים משתמשים בתעודת זהות, רוב האנשים משתמשים בתעודות הקנויות, זה גם נובע מהעובדה שהיכולת הזאת היא יכולת יחסית חדשה.

אורן אריאב: בעבר אי אפשר היה להשתמש בתעודת זהות שלנו אלא היה אפשר להשתמש רק אצל החברות.

אורן אריאב: אני מעריך בזהירות שבעוד תקופה שאנשים יצטרכו לחדש את התעודה שלהם וללכת לשלם לגופים פרטיים, הם יגידו 'למה אני צריך לשלם, אני יכול להשתמש בתעודת הזהות שלי ולעשות את זה שם'.

אורן אריאב: יש פה גם איזו שהיא היסטוריה שעד לפני זמן מסוים – יוגב יוכל לומר בדיוק – בעצם אף אחד לא יכול היה להשתמש בתעודת הזהות החכמה, זה פיצ'ר חדש שממשל זמין הפעילו בשנה האחרונה, אני טועה?

יוגב שמני: - - -

אורן אריאב: בכל אופן אני חושב שזה דווקא כן סנונית שמראה על תהליך, אתן לכם סתם דוגמה אחרת שהיום נציבות שירות המדינה עובדת איתנו על מצב שבו כל עובדי המדינה שנמצאים בבתי החולים הממשלתיים ידווחו את דו"חות הנוכחות שלהם באמצעות תעודות הזהות, הם לא רוצים להפיק להם תעודות עובד של המדינה בשביל מרכבה, וגם עם מרכבה אנחנו עובדים על זה כרגע.

אורן אריאב: אז אני חושב שיש יותר ויותר אירועים כאלה שאנשים התרגלו שצריך להוציא את תעודת הזהות מהכיס וצריך להשתמש בה, וגם אנשים יזכרו את הקוד, כי במה שאתה משתמש אתה זוכר, ואנחנו כן בדרך לשיפור מאוד גדול ואני חושב שאם תהיה עוד שנה ישיבת מעקב יהיה לנו הרבה דברים שלא קיימים השנה.

עינב קאבלה: לפני.

עינב קאבלה: תשמע, ההתפתחויות פה זה שאם אני רוצה לדעת מה קורה אצטרך בטוח לעשות את זה מוקדם מתקופה של שנה, אבל זו הערת שוליים.

יוגב שמני: רק לאמת את מה שאורן אמר, נכון, ממארס 2019 כשעלינו עם המערכת החדשה הוספנו את היכולת להזדהות או להירשם גם באמצעות תעודת הזהות הביומטרית.

עינב קאבלה: תודה יוגב.

עינב קאבלה: נמצא איתנו בזום עו"ד יהונתן קלינגר, היועץ המשפטי של התנועה לזכויות דיגיטליות.

עינב קאבלה: בבקשה.

יהונתן קלינגר: בוקר טוב תודה רבה על ההזדמנות.

יהונתן קלינגר: חשוב לי לציין שלמרות שאנחנו מתנגדים למאגר הביומטרי ואפילו הגשנו עתירה כנגדו, אין לנו התנגדות לתעודות זהות חכמות.

יהונתן קלינגר: נכון, אנחנו חושבים שחלק ניכר מהשירותים היה ניתן לספק עם כרטיסים חכמים בלי ביומטריה ואפשר להתעכב על זה עוד שניה, אבל בהיבטים של הפרטיות כלפי הציבור אנחנו מאמינים שההבדל בין תעודה חכמה בלבד לבין תעודה ביומטרית הם מינוריים.

יהונתן קלינגר: אבל שני דברים חשובים שצריכים לבוא לידי ביטוי בדיון היום.

יהונתן קלינגר: א.

יהונתן קלינגר: אתם חוזרים ואומרים 'אזרחים אזרחים אזרחים'.

יהונתן קלינגר: תעודות זהות הן לא רק לאזרחים.

יהונתן קלינגר: הן לתושבים.

יהונתן קלינגר: וזו טעות שיטתית לשבת ולהגיד כל הזמן 'אזרחים'.

יהונתן קלינגר: הדבר השני הוא שהכנסת כרכה פנימה את הביומטריה בתעודה החכמה ובגלל זה יש כל כך הרבה הגבלות.

יהונתן קלינגר: אני רוצה ללכת אחורה 13 שנה לתהליך.

יהונתן קלינגר: בשנת 2007 מכרז לתעודות הזהות החכמות יוצא, בכלל לא היה חוק, בכלל לא היה ברור אם יהיה מאגר ביומטרי, לא יהיה מאגר ביומטרי ומה יהיה ההיקף שלו.

יהונתן קלינגר: משרד הפנים מוציא הזמנת רכש ל-5 מיליון תעודות לפני שיש בכלל חקיקה, וזו הטעות ההיסטורית.

יהונתן קלינגר: אנחנו ישבנו בוועדה כשהחוק היה בדיון ואני יכול להזכיר למה בדיוק הכנסת אסרה על הקריאה של הפרטים הביומטריים מהתעודה החכמה.

יהונתן קלינגר: החשש שעדיין קיים היום, הוא שגופים כמו בנקים, חברות ביטוח או סתם מגדלים שיש אצלם בקרת גישה יקימו מאגרים ביומטריים משל עצמם שמבוססים על הזיהוי שהם מקבלים דרך התממשקות לאותה תעודה ואנשים לא ידעו על זה שהמידע נמשך ונאגר.

יהונתן קלינגר: להבדיל ממעברי גבול שהם תחת רגולציה כבדה מאוד, העובדה שיש לא מעט גורמים שרוצים להקים לעצמם מאגרים ביומטריים הייתה ידועה אז והיא ידועה גם היום.

יהונתן קלינגר: כל גורם רוצה את המאגרים האלה, עם המשתמשים שלהם.

יהונתן קלינגר: זה לא רק סופרמרקט שיכול להשתמש בטכנולוגיה של זיהוי ביומטרי כדי לזהות את הקונים מרחוק ולהציג להם על הפלזמות פרסומות פולחות, וזיהוי חזק מהתעודות עוזר בזה.

יהונתן קלינגר: לכן אנחנו גם בכלל חושבים שצריך להפריד בין החלק הביומטרי לחלק החכם.

יהונתן קלינגר: רועי פרידמן הממונה אמר קודם שצריך לשחרר את החקיקה והוא צודק, אבל לא במה שהוא אומר.

יהונתן קלינגר: אם נוציא את הביומטריה מהתעודה ונעבור למצב שבו התעודות הן חכמות בלבד, נוכל לשחרר גם את ההגנות, נוכל גם לאפשר הנפקה של תעודות חדשות מרחוק, בדיוק כמו כרטיסי אשראי, נוכל לתת מצב שבו יש לאדם יותר מתעודה אחת כי התעודות האלה הן revocable והן מאפשרות שימושים.

יהונתן קלינגר: אם המטרה שלנו היא באמת יותר שירותים לאזרח אז בוא נשאל למה צריך את הביומטריה.

יהונתן קלינגר: הממונה מסביר 'אנשים שוכחים את הקוד שלהם', זה לא הסבר טוב מספיק.

יהונתן קלינגר: למה את הקוד של האשראי אנשים זוכרים?

יהונתן קלינגר: כי הם משתמשים בו.

יהונתן קלינגר: לכן גם כאן, כשיהיו שימושים אנשים לא ישכחו את הקוד, ופה הביומטריה מעכבת את כל התהליך.

יהונתן קלינגר: כשהחוק עבר בשנת 2009 חבר הכנסת שטרית אז ראש הוועדה, הסביר שכל העיכוב במתן שירות לאזרח נובע מזה שהוא מתעקש להקים את המאגר הביומטרי, וזאת גם הבעיה פה.

יהונתן קלינגר: כורכים את הביומטרי, את המאגר ואת התעודה.

יהונתן קלינגר: בואו ננתק את זה.

יהונתן קלינגר: אני רוצה לדבר גם על המסרונים.

יהונתן קלינגר: ח"כ קאבלה, את צודקת, צריך לעבור לתיעוד חכם, צריך לחלק את התעודות אבל תראו מה קורה פה, עומד משרד הפנים ואומרים 'אנחנו הולכים לשלוח סמסים'.

יהונתן קלינגר: שימי לב טוב לתאריכים.

יהונתן קלינגר: ישבת בדיון לפני שבועיים על סוף תקופת הוראת השעה ייעלמו טביעות האצבע.

יהונתן קלינגר: ומה משרד הפנים אומר?

יהונתן קלינגר: לפני שהתקופה הזאת מסתיימת בואו נעשה מחטף ונגרום לזה שיותר ויותר אנשים יתנו את טביעות האצבע שלהם למאגר, והם לא אומרים 'בואו נחכה ל-2022' הם אומרים 'בואו נעשה את זה עכשיו'.

יהונתן קלינגר: למה הם אומרים בואו נעשה את זה עכשיו?

יהונתן קלינגר: כי הם יודעים שכשתסתיים הוראת השעה הם לא יוכלו לקחת את טביעות האצבע ולכן כל כך חשוב שזה יקרה מהר ולכן הם בעצם עושים את כל הדברים האלה.

יהונתן קלינגר: אם היו אומרים 'בואו ניפטר מטביעות האצבע, ננפיק לכולם תיעוד ל-10 שנים' הכל היה טוב, אבל פה מנסים לעשות עוד פעם מעשה עשוי.

יהונתן קלינגר: עוד מחטף, לקחת עוד מידע מאנשים ועוד טביעות אצבע במסווה של שיפור השירות וזה לא יהיה שיפור השירות במצב הזה כי מה יקרה?

יהונתן קלינגר: יתנו להם את התעודות הישנות, המצ'וקמקות, שניקנו ב-2008 וכמו שהסברנו הפלסטיק שלהם כבר בלוי, הממונה מדבר על צ'יפים שנופלים, הטכנולוגיה היא ישנה.

יהונתן קלינגר: בואו נזרוק את ה-40 מיליון שקל האלה לפח, זה פינאטס לעומת כמה שעלה לנו הטעות של לאגור טביעות אצבע, זה פינטאס לעומת דברים אחרים ותחשבו על כמה יותר שימושים יהיו כשיהיו תעודות חכמות עם NFC, בלי גישה למאגר ביומטרי אלא רק תעודות שאנשים באמת ישתמשו, תסתכלו על תעודות אחרות, על הרב קו, אפילו על התעודה שלי של נט-משפט שהיא בדיוק אותה תעודה חכמה, היא מאפשרת לי הזדהות חזקה.

יהונתן קלינגר: התעודות האלה מאוד שמישות, אני משתמש בתעודה שלי פעמיים-שלוש ביום.

יהונתן קלינגר: לכן בואו נעשה את הדבר הנכון, נייצר תעודות שמאפשרות שימוש, נגביר את השימושים, נקדם את הטכנולוגיה.

יהונתן קלינגר: ההבדל גם במחיר של תעודות היום הוא אפסי.

יהונתן קלינגר: תעודות חדשות עולות היום הרבה פחות מכמה שעלו התעודות הישנות וצריך גם את זה לזכור.

יהונתן קלינגר: אם נסכם את הכל, חברים, בואו נזכור, לא לתת גישה לביומטריה לכל אחד כי אם ניתן גישה לביומטריה לכל אחד אנשים יאספו את המידע הזה.

יהונתן קלינגר: כן להנפיק יותר תעודות, יותר חדשות, יותר חכמות ולא לדחוף לאנשים עכשיו את המאגר הביומטרי בדלת האחורית לפני שמוחקים אותו עוד שניה כי יכול להיות חברים, שעוד חודש-חודשיים בית המשפט העליון יקבל את העתירה שלנו ויורה למחוק את המאגר, ואז כל הכסף ששפכתם לצרף אנשים למאגר וסתם, גם יילך לפח.

יהונתן קלינגר: תודה.

עינב קאבלה: תודה רבה עו"ד יהונתן קלינגר.

עינב קאבלה: אני מניחה שאתם רוצים להתייחס?

עינב קאבלה: רועי פרידמן בבקשה.

רועי פרידמן: בנושא ההבדלים בגישות בין המידע שצריך להיות במאגר הביומטרי והמידע שבתעודות הזהות, ישבנו לפני כחודש בוועדה המשותפת ועמדתי היא שניתן לגרוט את טביעות האצבע מהמאגר הביומטרי.

רועי פרידמן: זה מנותק לחלוטין ממה שצריך להיות בתיעוד.

רועי פרידמן: אני חושב שהביומטריה שבתיעוד יכולה לסייע בהנגשת שירותים בצורה נוחה יותר - - -

עינב קאבלה: כשאתה אומר 'מנותק לחלוטין', בסוף כל מי שיגיע עכשיו כדי לרכוש לעצמו תעודה חכמה ייתן את הנתונים הביומטריים שלא יישארו רק התעודה, שזה מה שאתה מכוון – לפחות בטיעונים המקצועיים שלך – אלא שזה יישפך לתוך אותו מאגר.

רועי פרידמן: ראשית יש לתושב, ויהונתן קלינגר צודק, המילה הנכונה היא בחירה.

רועי פרידמן: יש לתושב זכות בחירה - - -

עינב קאבלה: נכון.

עינב קאבלה: ותודה על ההערה יהונתן.

רועי פרידמן: - - - זכות בחירה האם לכלול את טביעות האצבע שלו במאגר או לא.

רועי פרידמן: 2.

רועי פרידמן: אין פה מגמה של המדינה להאיץ בתושבים כדי שנקבל את טביעות האצבע שלהם, זו תיאוריה מעניינת אבל לא נכונה - - -

אלי לוי: נקודה קטנה, גם בלשכות שהם מגיעים, אנחנו לא ממליצים להם לשמור.

אלי לוי: אנחנו לא צד בעניין, מה שהוא מחליט - - -

עינב קאבלה: אבל אתם מציעים לו.

אלי לוי: לא מציעים לו.

אלי לוי: אומרים אתה יכול לשמור או לא לשמור.

אלי לוי: הוא מחליט.

קריאה: בוא נגיד שזה לא משפיע.

קריאה: אתה נותן למישהו לבחור - - -

נירה לאמעי רכלבסקי: אבל מה שמשפיע שהתיעוד הוא לחמש שנים.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה מה שמשפיע.

נירה לאמעי רכלבסקי: זאת הסנקציה שמלווה.

עינב קאבלה: אז אם שלא מבין את המשמעויות, ובוא, צריך ללמוד את הנושא כדי להבין את המשמעויות.

עינב קאבלה: זה לא שחלילה אני מזלזלת במי שמגיע - - - גם אני לפני שלמדתי לא הייתי אולי מבינה את המשמעויות.

עינב קאבלה: ואז בעצם אתה אומר לו 'תשמע, זה יהיה לחמש שנים'.

עינב קאבלה: מה האדם הסביר יגיד?

רועי פרידמן: 89% מהאוכלוסייה בוחרים לתת את טביעות האצבע.

עינב קאבלה: נכון.

רועי פרידמן: עמדתי המקצועית שגם מתועדת היטב, היא שאפשר להסתפק במאגר ביומטרי מבוסס פנים בלבד והוא ייתן תוצאות - - -

עינב קאבלה: ולמחוק את המאגר של טביעות האצבע, נכון?

עינב קאבלה: אנחנו מדברים על מחיקה, השמדה.

רועי פרידמן: ולמחוק את טביעות האצבע שנאגרו עד כה.

רועי פרידמן: הדובר האחרון הסיט את הדיון למאגר הביומטרי ואני חושב שאם לא נדע להפריד בין שני הדברים לא נוכל לקיים דיון אמיתי מעמיק על תעודות הזהות.

רועי פרידמן: העניין הוא - - -

עינב קאבלה: אבל הטענה שלו שהיא חשובה להתייחסותך, הוא אומר 'בוא נפריד את הדברים.

עינב קאבלה: ביומטרי לא רלוונטי לתעודת זהות חכמה'.

רועי פרידמן: ראשית כל הוא מדבר בניהול הסיכונים על אגירה של נתונים ביומטריים.

רועי פרידמן: אז אנחנו פה חושבים שנכון, וזו עבודה שבימים אלה מתבצעת אז אגע בה על קצה המזלג.

רועי פרידמן: נכון לעשות הבחנה מסוימת בין תמונות פנים לטביעות אצבע, בין היתר בגלל שתמונות הפנים שלנו מצויות כך או כך בהרבה מאוד מקומות כמו בשידור הזה, בדרכונים ובמעברי גבול ואמנם יש פיקוח על מאגרי גבול אבל אנחנו לא יודעים מה כל מדינה ומדינה עושה עם תמונות הפנים שלנו אחרי שעברנו במעברי הגבול.

רועי פרידמן: הדובר הקודם דיבר על זה שבבניין לתת את הביומטריה מתעודת הזהות.

רועי פרידמן: אם אותו בניין שאני נכנס בו רוצה לאגור את תמונות הפנים שלי הוא יכול לעשות את זה גם ללא צורך בתעודת הזהות, כך שבניהול הסיכונים, והזכרתי קודם שביצענו ניהול סיכונים שלם מתועד מאוד על הסכנה בזיהוי פנים, הסכנה האמיתית כפי שאנחנו רואים אותה היא ביצירה של מאגרים.

רועי פרידמן: ואז נכנסת האפקטיביות של הפיקוח, ולכן מי שיעשה שימוש בהשוואה ביומטרית אל מול תעודת הזהות צריך להיות גוף מפוקח, כדי שאנחנו בכובעי כמפקח, נוכל לוודא שהוא לא שומר את אותם מאגרים שמהם אנחנו חוששים.

רועי פרידמן: בהיבטי נוחות שימוש אנחנו רואים את זה כמגמה, כולנו מחזיקים בסמארטפונים האלה ומרביתנו עושים שימוש בזיהוי ביומטרי אל מול הסמארטפון, כך שאנחנו מבינים שמבחינת נוחות שימוש יש לזה יתרונות, ואנחנו רוצים לאפשר את זה.

רועי פרידמן: עד כאן.

נעמה בן-צבי: חשוב להגיד שהיום אימות זהות בכלל באופן כללי במערכות בכל העולם, אפשר לראות את זה במיוחד במגזר הפיננסי ובעולמות הפינ-טק, ביומטריה נכנסת וקיימת בכל מקרה.

נעמה בן-צבי: זאת המציאות.

נעמה בן-צבי: ואנחנו רוצים להתקדם עם המציאות, אנחנו לא רוצים רק להישען על תהליכים טכנולוגיים שהיו נכונים לפני למעלה מעשור.

עינב קאבלה: התועלת הגדולה שאתם רואים בזה שיהיה גם נתון ביומטרי על התעודה אל מול כרטיס חכם אחר שנושא רק מידע דיגיטלי היא, אם אפשר להגיד את זה בתמצית?

עינב קאבלה: לעומת כרטיסי אשראי ואותן דוגמאות?

רועי פרידמן: רמת דיוק גבוהה ונוחות שימוש גבוהה בו זמנית.

רועי פרידמן: גם security וגם convenience ביחד.

עינב קאבלה: תודה.

אורן אריאב: צריך לזכור שבאמת הכרטיס הדיגיטלי משמש, עו"ד קלינגר נתן דוגמה של שימוש שהוא עושה בו מול בתי המשפט אבל למעשה הזיהוי הוא לא זיהוי של האדם אל מול הנתונים שלו, זה שוב, כמו שאנחנו מכירים מכרטיס האשראי, יש לי כרטיס אשראי ויש לי קוד, ואף אחד לא בודק שמי שעומד מאחורה זה הבנאדם והביומטריה נותנת כאן נדבך מאוד משמעותי וצריך לזכור שככל שאנחנו כממשלה עושה מאמץ לתת שירותים יותר ויותר מורכבים ויותר ויותר "מסוכנים" לאזרח, שם הביומטריה זה המקום שלה בדיוק להכנס.

אורן אריאב: אם אתה רוצה להעביר רכב ואתה אומר 'אני אקח סיכון ואפשר להעביר דיגיטלית' אבל אני לא בטוח שבית אתה רוצה שיעבירו בית דיגיטלי ללא ביומטרית.

אורן אריאב: וכן אישורים לדוגמה, של ילד שרוצה לצאת לחו"ל עם הורים פרודים, אני לא רוצה לסמוך על מהלך דיגיטלי, אני רוצה כן לעשות איזה שהוא אימות ברמה 4.

נירה לאמעי רכלבסקי: בתהליך הזה של ההפרדה בין הפיצ'רים הביומטריים הרשות להגנת הפרטיות גם מעורבת?

רועי פרידמן: כן, הרשות להגנת הפרטיות מעורבת, בין היתר בנושא של הצורך בהורדת בקרת הגישה מתמונת הפנים בתעודות זהות דור ב' - - -

נעמה בן-צבי: חשוב להגיד שגם - - - מי שאמון על הגנת המידע - - -

עינב קאבלה: רק כדי להבין, פרט למדינה יש יכולת לגופים אחרים אם הם רושמים את המאגר כדין בעצם - - -

רועי פרידמן: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: - - - זה עבירה פלילית.

עינב קאבלה: הם יכולים לקיים מאגרים של מידע ביומטרי.

רועי פרידמן: ויש בפועל מאגרים כאלה.

עינב קאבלה: למה לא אסרו את זה עד היום?

עינב קאבלה: יש הצדקה לזה שחוץ מהמדינה יהיה - - -

רועי פרידמן: העמדה שלנו, אם נוכל לאפשר זיהוי ביומטרי אל מול תעודת הזהות בצורה מפוקחת ובטוחה לא יהיה צורך במאגרים נוספים.

עינב קאבלה: עזוב רגע צופה פני קדימה, היום, אם אנחנו מעבירים חוק שאוסר מאגרים ביומטריים אלא אם מדובר במאגר הביומטרי של המדינה, שאת דעתי הברורה הבעתי בדיון של הוועדה המשותפת לגבי המאגר הביומטרי ואני חושבת שזה לא נכון להשאיר את המצב כפי שהוא, אבל לא אחזור על זה, יש את ה דברים שנאמרו שם.

עינב קאבלה: אני שואלת, במנותק מהמאגר הממשלתי, כל מאגר אחר איזו הצדקה יש לקיים אותו או לא לאסור על קיומו?

רועי פרידמן: בהקשר הזה, בסקטור הפרטי ביומטריה מאפשרת שירותים, שימושים, לדוגמה בבנקאות זיהוי קולי בעת ביצוע שיחה.

רועי פרידמן: יש לזה יתרונות וזה מאפשר את הכלכלה הדיגיטלית.

רועי פרידמן: במדיניות הלאומית ליישומים ביומטריים שכתבנו הצבנו את האיזון, את דרך המלך בין לאפשר שימוש בביומטריה ובין זה שהשימוש הזה הוא לצרכים נכונים ויש את תשומות אבטחת המידע הנכונות וההיבטים הביומטריים מבוצעים בצורה מקצועית.

רועי פרידמן: בשביל זה יש מדיניות לאומית ליישומים ביומטריים.

עינב קאבלה: היא לא חלה על גופים פרטיים.

רועי פרידמן: כרגע אין לה תחולה על גופים פרטיים אבל תפיסתית אפשר לעשות בה שימוש.

עינב קאבלה: אין לה תחולה מכיוון שזה מצריך חקיקה?

רועי פרידמן: כן.

עינב קאבלה: זה נושא שמטריד אותי יותר ויותר.

נעמה בן-צבי: נקודה לגבי המאגרים, צריך גם לזכור שתמונת פנים לפני שהיא הפכה להיות ביומטריה, היא הייתה חלק מהעולם שלנו באופן כללי.

נעמה בן-צבי: כלומר מעבידים או מקומות עבודה מחזיקים בתמונות פנים של העובדים שלהם, כשאת נוסעת לכנס תמונת הפנים שלך מופיעה.

נעמה בן-צבי: כלומר יש פה שימוש דואלי בתמונת הפנים ולבוא ולהגיד עכשיו שאף אחד לא יכול לשים תמונת פנים בשום מקום זה דבר שהוא כנראה לא מציאותי.

עינב קאבלה: מה שאתם אומרים בעצם שהדבר היותר נכון זה להחיל את המדיניות הלאומית גם על התנהלותם של גופים שאינם ממשלתיים, עד כמה שזה ניתן, ואני חושבת שזה ניתן.

עינב קאבלה: אני חושבת שזו חובה.

נירה לאמעי רכלבסקי: שהמאגרים האלה גם ינוהלו על ידי מנהל מאגרי המידע כי זה מאגר מידע לכל דבר.

רועי פרידמן: בוודאי.

רועי פרידמן: מאגרי מידע ביומטריים צריכים להירשם - - -

עינב קאבלה: לא, זה כבר היום.

עינב קאבלה: הרישום לא מספק, הבעיה זה - - -

רועי פרידמן: המדיניות ליישומים ביומטריים לוקחת בחשבון גם את היבטי אבטחת המידע, הגנת סייבר וגם היבטי ביומטריה וגם שיקולים כלליים בשיקולי הנהלה וכבוד האדם, זה תופר את השלם.

עינב קאבלה: שאלה שלא קשורה לזה, תגידו אתם מי הרלוונטי שיענה.

עינב קאבלה: יש את העניין של הקוד, יש דרך לקיים את עניין המידע הדיגיטלי והנגישות אליו בלי קוד?

עינב קאבלה: יש כזאת אופציה?

רועי פרידמן: כדי לבצע אימות או חתימה נדרש pin code.

עינב קאבלה: אין דרך יעילה יותר שלא מצריכה זיכרון של - - -

רועי פרידמן: ביומטריה.

עינב קאבלה: או.

עינב קאבלה: קיי

נעמה בן-צבי: אגב, אחת השיטות שרוצים לבצע אותם כדי למשל להתמודד עם הנושא הזה של השיכחה של ה-pin code, זה להתבסס על אימות ביומטרי כדי לשחזר אותו ואולי גם ללא הגעה ללשכת רשות האוכלוסין.

נעמה בן-צבי: כלומר צריך לזכור, שהאימות הביומטרי, כיוון שהוא חזק, הוא בעצם שער להמון דברים אחרים.

עינב קאבלה: או.

עינב קאבלה: קיי.

עינב קאבלה: מישהו נוסף רוצה לדבר?

עינב קאבלה: רצינו שנציג הפיקוח על הבנקים כנציגי הרגולטור במגזר הפיננסי אלי וורטמן יתייחס, אבל זה לא מסתייע.

עינב קאבלה: נפנה לרשות לאיסור הלבנת הון, שרונה בן שטרית.

שרונה בן שטרית: שלום.

שרונה בן שטרית: רציתי רק לציין לגבי השימוש שלנו, אנחנו מבצעים שימוש באפליקציית דיווח מקוון, הקיצור שלה הוא אוד"ם, במסגרת הוראות חוק איסור הלבנת הון, בניגוד למה שצוין קודם, כנראה שטעות קטנה, הגופים שמתחברים לאתר אלה גופים פיננסיים שמחויבים לדווח לרשות לאיסור הלבנת הון בהתאם לחוק איסור הלבנת הון דיווחים מסוגים שונים, והאופן שבו הם מתחברים לאתר, כפי שציינו בפתיחת הוועדה, באמצעות או תעודת זהות חכמה או כרטיס חכם שמונפק על ידי אחת מהחברות, קומסיין או פרסונל איי.

שרונה בן שטרית: די.

שרונה בן שטרית: שזה בעצם הערוץ שמאפשר לנו לזהות אותם בצורה חד ערכית וגם הראב"א הגבוהה שאנחנו משתמשים בה מאוד חיוני מאחר והמידע שמועבר הוא מידע מאוד מאוד רגיש, זה מידע שהוא חסוי שזו הדרך שלנו גם לוודא את ההזדהות, הזיהוי המלא של האנשים וגם את התאריך.

שרונה בן שטרית: אלה הדברים שרציתי לחדד ולהדגיש.

עינב קאבלה: תודה רבה שרונה.

עינב קאבלה: נסכם את הדיון שהיה לנו פה.

עינב קאבלה: קודם כל אני מודה לכל מי שהיה איתנו גם בזום וכמובן פה, לכם היחידה להזדהות ויישומים ביומטריים, רועי ונעמה.

עינב קאבלה: כמובן לרשות האוכלוסין, לאורן ואלי תודה לכם.

עינב קאבלה: אני מודה גם לממ"מ שהכינו לנו דו"ח שעזר לנו מאוד להבין את התמונה.

עינב קאבלה: אמרתי בתחילה, וגם לאחר ששמעתי את הדברים לא השתכנעתי אחרת ולכן אחזור עליהם, אני חושבת שהדו"ח והדברים שנשמעו פה באמת מבחינתי העלו תמונה מדאיגה, מטרידה, שבאמת מביאה לשאלות ולתהיות שהעלינו כאן.

עינב קאבלה: שוב, פרויקט התיעוד החכם מתגלה כרגע ככזה שנושא בשם שאינו מתאים לו והוא סובל מקשיים ואני חושבת שהוחמץ פה פוטנציאל.

עינב קאבלה: אחרי כל האמירות האלה, אני כן חושבת שיש פה פוטנציאל קדימה שאסור לפספס אותו וצריך לעשות הפקת לקחים רצינית לכל התהליך שהיה פה מאז התולדה של הדברים, כפי שתיארתם בהסטוריה.

עינב קאבלה: מעבר לעובדה שיש פה אזרחים ותושבים שבעצם זכאים לעשות שימוש יעיל ושיעזור להם בתעודות החכמות, מדובר פה גם על כספי ציבור ואסור לשכוח את זה ולכן התהליכים כפי שקורים היום – על העבר כבר אמרתי את דעתי – צריכים להיעשות בצורה מושכלת ונבונה כשיש את הפקת הלקחיםon the back of the mind של מי שמחליט.

עינב קאבלה: בהקשר הזה כפי שאמרתי ואני גם חוזרת כעת, כוועדה אנחנו גם מבקשים וגם ממליצים שכל נושא הכרטיסים שהונחו בצד, שקיימים במחסנים, שאנחנו מבינים שהם באמת טכנולוגית פחות מתקדמים ומייצרים בסוף תעודה שהיא פחות טובה ופחות שמישה, בגלל טעות שנעשתה בעבר, אנחנו לא חושבים שנכון יהיה לעשות בהם שימוש רק בגלל שזה שם.

עינב קאבלה: האזרחים שילמו כבר על הכרטיסים כי זה כספי ציבור, אז הם לא צריכים לשלם פעמיים את מחיר הטעות ואני פונה לכל גורם שאחראי לעניין ואני מבקשת תשובה לגבי מי הגורם המחליט בעניין, לחשוב טוב-טוב לפני החלטה כזאת.

עינב קאבלה: אני אשמח גם וככל שניתן אני חושבת שהחלטה כזאת צריכה להילקח מאוד בזהירות ושאנחנו נדע כוועדה מה הולכת להיות ההחלטה מכח סמכות הפיקוח שלנו, שלא יקרה מצב שנגלה שאותם כרטיסים מחולקים לאחר מעשה.

עינב קאבלה: בסוף צריך ללמוד מטעויות העבר וזה הזמן וזה האירוע שצריך ללמוד.

עינב קאבלה: אני גם חושבת בנוסף שצריך לבצע פיקוח ובקרה מוקפדים כדי לוודא שההנפקות שמבוצעות כעת וגם הרכישות בעתיד לדור 2 מתבצעות בצורה מושכלת וחכמה.

עינב קאבלה: אני מבינה את העובדה שהטכנולוגיה רצה קדימה, אבל יחד עם זאת באמת לעשות את הדברים בצורה נכונה יותר.

עינב קאבלה: לגבי החקיקה שצריכה להתאים את עצמה לטכנולוגיה, אני בהחלט מברכת על היוזמות שנשמעו פה כדי לבצע את הדברים, והוועדה עומדת לרשות

עינב קאבלה: כם כדי לקדם את זה ובצורה מהירה כדי שכל מי שיכול וצריך להיעזר בתעודות האלה לשימושים שונים יוכל לעשות זאת כמה שיותר מהר.

עינב קאבלה: אז אנחנו פה נמשיך לעקוב ולפקח.

עינב קאבלה: אני מודה לכם.

עינב קאבלה: תודה לצוות הוועדה.