הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה בחברה הערבית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 21, 2020-11-04 09:00

מנסור עבאס: בוקר טוב לכולם.

מנסור עבאס: אנחנו מתחילים היום את ישיבת הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה והאלימות, 4 בנובמבר 2020, י"ז בחשוון התשפ"א.

מנסור עבאס: הדיון היום מתמקד בחלקו של משרד הכלכלה והתעסוקה ביישום החלטה 922 שלא מזמן הייתה החלטה שמתייחסת אליה כתוכנית שמסתיימת לקראת סוף 2020, אבל הייתה החלטה להאריך את התוכנית הזאת בתקווה להמשך ניצול התקציבים שמיועדים בתוכנית הזאת.

מנסור עבאס: האומדן של המשרד לשוויון חברתי זה סכום של 4.700 מיליארד שקל, משהו כזה.

מנסור עבאס: הדאגה שאנחנו שוב לא נצליח לנצל וליישם את ההחלטה ולהשתמש בכסף הזה לטובת החברה הערבית ולכן אנחנו במסע הזה ממשיכים את המנהג שאנחנו דנים עם כל משרד ומשרד על יישום חלקו בתוכנית 922 וכמובן בהמשך הדיון מרחיבים את הנקודות ומנסים לברר איפה אנחנו כן מצליחים להתקדם, איפה אנחנו לא מצליחים ויש כישלון ביישום ההחלטה או המדיניות וכו'.

מנסור עבאס: כמובן שמשרד הכלכלה והתעשייה הוא משרד די חשוב מבחינתנו.

מנסור עבאס: באותה החלטה אנחנו מדברים בעיקר על שני סעיפים.

מנסור עבאס: סעיף 3, שמתייחס לאזורי תעשייה, זה נושא בפני עצמו.

מנסור עבאס: החברה הערבית סובלת ממחסור באזורי תעשייה וכאשר יש אזור תעשייה הוא לא מפותח ולא מיועד לתעשייה רצינית אלא למשהו שגרתי.

מנסור עבאס: הנושא השני הוא הנושא של תעסוקה.

מנסור עבאס: יש בתוך הסעיף כמה אלמנטים שאנחנו צריכים לבדוק, נושא של בינוי מעונות יום, הרחבת היצע המשפחתונים, מרכז הכוון תעסוקתי ועוד ועוד נקודות שאנחנו צריכים לברר.

מנסור עבאס: אנחנו נתחיל את הדיון קודם כל עם הצגה של נציגי משרד הכלכלה ואחר כך נקבל גם תגובה מוועד ראשי הרשויות הערביות, שהן הפרטנר השני שעובד מול המשרדים השונים, וכמובן גם ניקח תגובות של מומחים אחרים.

מנסור עבאס: כל הנושא הזה הוא דיון בסוגיה של פשיעה ואלימות בחברה הערבית.

מנסור עבאס: אין ספק שכל גורם עומק שמהווה תשתית להתפרצות מקיפת הפשיעה והאלימות בחברה הערבית הוא נושא שמונח על שולחנה של ועדה זאת.

מנסור עבאס: מזמן אנחנו שכחנו את הגישה שמתייחסת לטיפול בפשיעה והאלימות רק בממד המשטרתי והאכיפתי ואנחנו מרחיבים את היריעה ואת ההסתכלות על הנושא הזה ומנסים גם לטפל בגורמי העומק.

מנסור עבאס: אין ספק שתעסוקה ותעשייה ופיתוח כלכלי הם טיפול ראוי בגורמי העומק במיוחד כאשר אנחנו מדברים על אחוז גבוה של צעירים ערבים, במיוחד בגיל 18 עד 24, אנחנו מדברים על עשרות אלפי צעירים ללא מעש, ללא מעש זה אומר שהם לא נמצאים במסגרת עבודה מסוימת ולא במסגרת לימוד מסוימת, לכן חלק מהצעירים האלה נשאב אל תוך עולם הפשע, במיוחד המאורגן, כי שם גם משלמים סכומים על פעילות עבריינית שהם מבצעים.

מנסור עבאס: אנחנו נתחיל את הדיון הזה עם גב' הדר וינטר גולן.

מנסור עבאס: שלום לך, בוקר טוב.

מנסור עבאס: תוכלי להציג את עצמך בבקשה ולתת לנו את תמונת המצב היום, איפה אנחנו עומדים, מה הקשיים שעומדים בפני משרד הכלכלה והתעשייה ביישום ההחלטה ומה הפתרונות המוצעים בנושא הזה.

מנסור עבאס: בבקשה, הדר.

מנסור עבאס: כמה זמן?

הדר וינטר גולן: כמה דקות וגם יצטרפו אליי חבריי הנוספים למשרד ויציגו נושאים ספציפיים יותר לעומק.

הדר וינטר גולן: אז קודם נעים מאוד, הדר וינטר גולן, אני מאגף אסטרטגיה במשרד הכלכלה.

הדר וינטר גולן: אצלנו במשרד יש ארבע פעולות מרכזיות שהמשרד נדרש לבצע.

הדר וינטר גולן: הראשונה היא תמרוץ מעסיקים להעסיק עובדים מקרב אוכלוסיית המיעוטים באמצעות סבסוד שכר - - - לגבי הסעיף הזה נדרשנו להקצות 50% מהתקציב באותו סעיף כל שנה לטובת העניין והמשרד עמד במלואו בהתחייבות שלו במסגרת ההחלטה.

הדר וינטר גולן: אני אגיד שלמעט 2020, שעוד אין לנו תוצאות סופיות של ההקצאה שהסתיימה לפני כחודש, אז ביתר השנים עמדנו בדרישות.

הדר וינטר גולן: אני גם אגיד שעשינו לאחרונה איזה שהוא מחקר מלווה באופן כללי בראייה של עשר שנים אחורה על התוכנית וראינו שיש לה אפקטיביות מאוד מאוד משמעותית, גם בקרב נשים ראינו שיעורי תעסוקה שעלו בקרב משתתפי התוכנית בצורה משמעותית לעומת קבוצת הביקורת, וגם כשהסתכלנו על השכר הממוצע ראינו שמי שהשתתף בתוכנית השכר שלו עלה יותר, בעיקר של מי שהשתתפה בתוכנית, עלה יותר מאשר מי שלא לקחה חלק בתוכנית.

הדר וינטר גולן: אני אגיד שבמסגרת המסלול הזה יש לנו עוד איזה שהוא מסלול נוסף שהמטרה שלו זה לקלוט מתמחים לתעשייה עתירת הידע, להכניס אותם ברגע שהם מסיימים את התואר או כשזו עבודתם הראשונה בתחום הזה וגם שם אנחנו רואים תוצאות טובות.

מנסור עבאס: מה זה תוצאות טובות?

מנסור עבאס: יש נתונים?

הדר וינטר גולן: כן, אם זה מעניין אני יכולה לפרט קצת יותר.

הדר וינטר גולן: לדוגמה, אם אנחנו מסתכלים על השינוי באחוז המועסקים בעשר השנים שבדקנו אז בקרב נשים אנחנו רואים שמי שהשתתפה בתוכנית התחילה עם שיעורי תעסוקה נמוכים וסיימה עם יותר גבוהים מאלה בקבוצת הביקורת וגם בשכר אנחנו רואים גידול של 46% לדוגמה בקרב מי שהשתתפה בתוכנית לעומת 38% בקבוצת הביקורת, נשים שלא השתתפו בתוכנית.

אנטאנס שחאדה: כמה אמרת?

אנטאנס שחאדה: 40% לעומת 38%?

הדר וינטר גולן: עלייה של 46% בשכר של מי שהשתתפה בתוכנית, לעומת מי שלא השתתפה, 38%.

הדר וינטר גולן: זאת אומרת באופן כללי רואים שיש עלייה כמובן בשכר במשך עשר שנים של נשים, אבל בקרב מי שהשתתפה בתוכנית ראינו עלייה - - -

מנסור עבאס: הדר, אנחנו שומעים אותך במקוטע.

הדר וינטר גולן: אם אני צריכה לחזור על משהו אז תגיד לי ואני אחזור עליו.

מנסור עבאס: תמשיכי הלאה, הדר.

הדר וינטר גולן: היבט נוסף שבו אנחנו פועלים הוא קצת יותר מצומצם מבחינת ההיקפים שלו באופן כללי, אבל אחד הדברים הנוספים שהיו בתוכנית זה אנחנו מסייעים לעסקים לייצא לחו"ל, זו אחת הפעולות שלנו במסגרת מינהל סחר חוץ.

הדר וינטר גולן: יש לנו תוכנית לעידוד ושיווק היצוא במסגרת שני מסלולים - - -

מנסור עבאס: שהחברים יבינו, אנחנו מדברים על יישום החלטה 922, חלקו של משרד הכלכלה והתעשייה ביישום ההחלטות.

מנסור עבאס: הדר דיברה על תעסוקת נשים ועכשיו על יצוא לחו"ל.

מנסור עבאס: כן, יש שם סעיף שמתייחס לעידוד יצוא לחו"ל של בני החברה הערבית, או מגזר המיעוטים, כמו שהוא מוגדר שם במסמך.

מנסור עבאס: איפה אנחנו עומדים ביישום?

הדר וינטר גולן: אז גם במסלול הזה אנחנו עומדים ביעדים שנדרשנו אליהם במסגרת התוכנית.

הדר וינטר גולן: עשינו גם איזה שהן התאמות כדי שלא ייווצר מצב שיש בקשות של מגזר המיעוטים שמתקבלות ועומדות בתנאי סף מסוימים ולא יקבלו תקצוב ומעבר לזה גם עשינו איזה שהוא שיווק מאוד אינטנסיבי כי טרם התוכנית ראינו הגשות מאוד מאוד מצומצמות.

הדר וינטר גולן: אז פה היה גם איזה שהוא מהלך שנדרש לחשוף בכלל את היזמים ואת העסקים מהחברה הערבית לתוכנית.

הדר וינטר גולן: שני דברים נוספים שיש לנו בתוכנית זה סיוע מאוד נרחב של פעילות לעסקים קטנים ובינוניים באזורי תעשייה וחבריי למשרד כאן יפרטו עליהם.

מנסור עבאס: לפני זה, הדר, נישאר עם הנושא של מסחר חוץ, יש לך נתונים מה היה לפני ומה המצב היום?

מנסור עבאס: למשל גם מבחינת כמה בערך סחר חוץ, בוא נגיד במרכאות הערבי, כמה אנשי עסקים ערבים נכנסו למעגל הזה וכו' וכו'.

מנסור עבאס: יש לך נתונים?

הדר וינטר גולן: כן, לפחות חלקם.

הדר וינטר גולן: אני רק אגיד שכשאני מדברת על הנתונים זה מי שהשתתף בתוכנית, זה כמובן לא מעיד על כלל היצואנים במגזר הערבי, זאת אומרת זה מי שקיבל סיוע במסגרת התקציבים שאנחנו מקצים.

מנסור עבאס: אוקיי, אז בואי נבדוק האם התוכנית אפקטיבית, כאילו מה התרומה בסופו של דבר.

הדר וינטר גולן: בדיוק.

הדר וינטר גולן: אז אני אגיד על זה עוד מילה, במסגרת התוכנית יש לנו שני מסלולים, אחד ליצואנים יותר מתחילים והשני ליצואנים שהיקף היצוא שלהם הוא יותר גדול, זאת אומרת יש לנו איזה שהיא דיפרנציאציה כזאת ואנחנו באופן כללי מדברים, בשנת 2016 לדוגמה היו 19 משתתפים בתוכנית ובסך הכול בכל השנים עד 2019, בשנת 2020 עוד אין לי תוצאות, בעצם מתקבלות התוצאות של ההקצאה האחרונה שהייתה, אבל עד סוף שנת 19' היו 72 משתתפים.

הדר וינטר גולן: אני יכולה לתת לך גם ערך יותר כספי, אז אנחנו מדברים על כ-10% שנדרשנו לתת במהלך השנים מתקציב ההוראה הזאת, לרוב נתנו קצת יותר מהדרישה, זה פשוט עניין של ביקוש כי באמת עשינו לא מעט כנסים וחשפנו את הנושא הזה כי, כאמור, הוא היה פחות מוכר לפני שנכנסה התוכנית.

הדר וינטר גולן: עשינו שיווק גם בעיתונות, גם בטלוויזיה, גם עשינו כנסים ייעודיים ולכן אני חושבת שראינו איזה שהיא עלייה בהשתתפות ובתקציבים מדובר על בין משהו ארבעה לתשעה מיליון שקלים בשנה שהוקצו במסגרת התוכנית לטובת עידוד יצוא ליזמים.

מנסור עבאס: יש לך שיעור כמה היצוא הערבי מסך כל היצוא במדינת ישראל?

הדר וינטר גולן: אין לי נתונים כאלה, אני יכולה לנסות לבדוק את זה מול היחידה המקצועית בהמשך, אבל לי אין נתונים כאלה.

הדר וינטר גולן: יש לי רק במסגרת - - -

אנטאנס שחאדה: אבל ספציפית, הדר, ל-72 יצואנים שהשתתפו ב-2019, מה ערך היצוא שלהם היה?

אנטאנס שחאדה: ואם יש לך, איזה מוצרים הם מייצאים?

הדר וינטר גולן: האמת שאין לי נתונים כאלה, אני יכולה לברר.

אנטאנס שחאדה: כי יש לך מספר של אלה שהשתתפו, יכול להיות שאלה שהביעו רצון או מתכננים לייצא, אבל לא יודעים את היצוא שלהם בפועל.

אנטאנס שחאדה: אז חשוב לקבל את הנתונים הללו.

הדר וינטר גולן: אני יכולה לברר באיזה תחומים היו היצואנים שפנו אלינו, אני יכולה לברר את זה, כולל מדינות היעד שהם קיבלו לגביהם סיוע.

הדר וינטר גולן: אני יכולה לבקש עוד נתונים ולהעביר לוועדה.

מנסור עבאס: בסדר.

מנסור עבאס: אבל בסעיף הזה, הדר, את אומרת שהמשרד עמד ביעד של לכל הפחות 10% מתקציב כלי הסיוע של מינהל סחר חוץ?

הדר וינטר גולן: אני אדייק.

הדר וינטר גולן: בשנה הראשונה נדרשנו 7.5%, אז אמנם עמדנו ב - - -

מנסור עבאס: כן, זה נכון, 7.5% ואחר 10%.

הדר וינטר גולן: אבל כאילו עמדנו ביעדים.

מנסור עבאס: עמדתם ביעדים.

מנסור עבאס: אוקיי, בסדר.

מנסור עבאס: את יכולה להתקדם, בבקשה.

הדר וינטר גולן: אז אני אעביר את הדיבור לנעמי הימיין רייש שהיא מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים אצלנו והיא תפרט על הפעילות של הסוכנות במסגרת ההחלטה.

נעמי הימיין רייש: בוקר טוב.

מנסור עבאס: שלום לך, נעמי.

נעמי הימיין רייש: אז ככה, הסוכנות נותנת שירותים למגזר הערבי באמצעות פעילות השטח שלה, שזה סניפי המעוף.

נעמי הימיין רייש: סניפי המעוף פרוסים ברחבי הארץ ויש לה גם סניפים ייעודיים שממוקמים בתוך יישובים ערביים ויש גם סניפים מעורבים שנותנים שירות בערים שגרים בהם גם מכלל המגזרים.

נעמי הימיין רייש: הפעילות במעוף כוללת בתוכה תוכניות של ייעוץ, הדרכות, תוכנית 'יוזמים עסק', שזו התוכנית הבסיסית ליזמים מתחילים שמלווה את העסקים בתהליך פתיחת העסק שלהם ועוזרת להם לאתר מקורות מימון ואחר כך להקים עסק.

נעמי הימיין רייש: זו תוכנית שאנחנו עושים עליה בקרה ואנחנו רואים שאחוז העסקים שמצליחים לפתוח עסק כתוצאה מזה שהם השתתפו בתוכנית הזאת גבוה יותר לעומת אלה שלא לקחו חלק בתוכנית.

נעמי הימיין רייש: יש לנו תוכנית של ליווי למימון שאנחנו מסייעים לעסקים לאתר מקורות מימון.

נעמי הימיין רייש: אנחנו רואים שלעסקים רבים איתור מקורות מימון זה חסם לא רק בשלב שבאים במגע כבר עם הבנק או לכל גוף מממן אחר ועורכים דיון על עצם המימון, אלא בכלל ההגשה, לדבר בשפה המימונית, אז אנחנו נותנים ליווי ועסקים מהמגזר הערבי זכאים לשיעור השתתפות גבוה יותר בתוכנית הזאת.

נעמי הימיין רייש: יש לנו שבעה מרכזי עסקים לאוכלוסייה הערבית ביישובים הערביים שבהם עסקים יכולים להגיע לשכור משרד בעלות מאוד מאוד בסיסית ולהיות שם למשך פרק זמן תחום.

נעמי הימיין רייש: באותו מקום מקבלים גם שירותים נלווים.

נעמי הימיין רייש: היה לנו שיח מקיף איתכם ועם נציגים נוספים בכנסת של האוכלוסייה הערבית לגבי הנושא של המשך ההפעלה של המרכזים האלה משום שהם תוקצבו באמצעות החלטת הממשלה וברגע שהחלטת הממשלה הסתיימה תקציב הבסיס של הסוכנות לא מאפשר המשך הפעלה של המרכזים האלה.

נעמי הימיין רייש: אבל בעקבות שיח משמעותי שנערך אנחנו קיבלנו למעשה מקור תקצוב נוסף, השר דאג למקור נוסף להפעלה נוספת של שנה של אותם מרכזים עד שתהיה החלטת ממשלה חדשה בנושא.

מנסור עבאס: יש כבר החלטת המשך ל-922 ל-2021.

נעמי הימיין רייש: אבל היא ממשיכה את אותו התקציב.

נעמי הימיין רייש: אנחנו מימשנו את כל התקציב שלנו.

מנסור עבאס: אתם עומדים ביעד של 20% לפחות?

נעמי הימיין רייש: כן.

מנסור עבאס: והסכום של 24 מיליון שקלים?

מנסור עבאס: אוקיי, זה היה בשנת 2017.

מנסור עבאס: אני מקווה שזה מומש, או לא?

נעמי הימיין רייש: אנחנו מימשנו את כל מה שהחלטת הממשלה ביקשה מאיתנו וניצלנו הכול, לכן בשביל המשך ההפעלה של אותם מרכזים נדרשנו לתקציב נוסף שאותו אנחנו נקבל.

מנסור עבאס: יש בתוכניות שלכם להרחיב את הפעילות של מעוף ולהקים עוד סניפים בחברה הערבית?

מנסור עבאס: שבעה סניפים זה נותן מענה לכל הצרכים של החברה?

נעמי הימיין רייש: לא, מה שאמרתי השבעה זה לא סניפים, שבעה זה מרכזי עסקים.

נעמי הימיין רייש: מרכזי עסקים זה משהו קצת אחר, מרכז עסקים זה לא סניף מעוף, מרכז עסקים זה מקום שבו עסקים יכולים לשכור משרד.

נעמי הימיין רייש: סניף מעוף, העיקרון שלנו של סניפי מעוף זה שהם אמנם ממוקמים במקום ספציפי, אבל הם נותנים שירותים בכל האזור שבו הם נמצאים.

נעמי הימיין רייש: העסק לא נדרש להגיע לסניף אף פעם, באף אחד מהמגזרים.

נעמי הימיין רייש: זאת אומרת אם מתארגנת קבוצה של יזמים שרוצה שיהיה לה קורס יוזמים, איזה שהוא קורס דווקא בכסייפה נגיד, הם לא צריכים להגיע לרהט בשביל זה, ששם נמצא הסניף, אלא היועץ מטעמנו מגיע אליהם, לאותה הקבוצה שנפתחת.

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: תודה לך.

מנסור עבאס: לפני שאנחנו ממשיכים עם נציגי המשרד נפנה לעלא גנטוס, כי עלא גנטוס חייב לצאת, יש לו ישיבה.

אנטאנס שחאדה: יהיה מישהו שיענה לתעסוקה?

מנסור עבאס: תיכף ניכנס לזה.

עלא גנטוס: אני אתייחס לשני נושאים כמי שמלווה את ההחלטה מטעם מתכלל ההחלטה.

מנסור עבאס: עלא, לפני שאתה מתייחס תציג את עצמך, שיכירו אותך.

עלא גנטוס: אני היועץ הכלכלי של ועד ראשי הרשויות המקומיות הערביות וזה שמתכלל את החלטה 922 מול משרדי הממשלה כולל מול משרד הכלכלה.

עלא גנטוס: אני אתייחס למה שהוצג פה.

עלא גנטוס: זה פשוט הטעיה אחת גדולה מבחינת המספרים, גם בנושא של התעסוקה, מדברים על סבסוד מעסיקים לצורך קליטת עובדים, נוהל חוזר מנכ"ל 4.

עלא גנטוס: 17, אבל לא מדברים על כמויות, כי ברגע הם פורטים את זה לכמויות, כמה עובדים הצטרפו, אז מגלים שזה בכלל כמויות שהן לא ממש מורגשות בשטח מבחינת הצורך.

עלא גנטוס: זאת אומרת גם אם יש עלייה של 20% או 25% כפי שמציגים, מדברים על אלה שהשתתפו בתוכנית, הם לא מדברים על כמה אנשים הצטרפו למעגל העבודה או על איזה סוג של עבודות אנחנו מדברים.

עלא גנטוס: גם העדות של עידוד התעשיינים ועידוד התעסוקה מצריכה הרחבה נרחבת הרבה מעבר למה שהיה בתוכנית.

עלא גנטוס: אני רוצה דווקא לעבור לנושא שהוא הכי מרכזי ושהכי העסיק אותנו בכל הנושא, הנושא של אזורי התעשייה.

עלא גנטוס: אני יודע שעוד לא עלו לדיון.

עלא גנטוס: התמונה, לא צריך לפרש אותה, לא צריך לתת הרבה נתונים, הנתונים ידועים לכול.

עלא גנטוס: כל השטח שיש לנו באזורי התעשייה הוא סדר גודל של 2% משטחי התעשייה בארץ ופה אני לא מרגיש, ובטח יודעים במשרד הכלכלה, שההשקעה ב-922, אם נוריד את הרשויות הדרוזיות והבדואיות שהיו חלק מההחלטה, היא שואפת לאפס.

עלא גנטוס: במדיניות של משרד הכלכלה עדיין לא הפנימו את הצורך ואת גודל הצורך בנושא של אזורי תעשייה ואזורי תעסוקה בחברה הערבית, הן בקשר למציאת מקומות תעסוקה לצעירים וגם לנשים והן בקשר להעצמת הקופות של הרשויות המקומיות מבחינת ארנונה לעסקים.

עלא גנטוס: לא הייתה בשורה ב-922 בכל מה שקשור לאזורי תעשייה, כמעט כפי שאמרתי היה אפס.

עלא גנטוס: אנחנו מקווים שעכשיו בתוכנית ההמשך או לפחות בתקציב 2020, 2021, לא יודע איזה תקציב יהיה, שלפחות את הנושא הזה ישימו בסדר עדיפות גבוה.

עלא גנטוס: לא יעלה על הדעת שהמצב הזה ימשיך להיות.

עלא גנטוס: המדיניות של המשרד להקים אזורי תעשייה משותפים כאילו זה הפתרון וזה הדבר היחיד שהם מוכנים לפתור מבלי להסתכל על כל יישוב ויישוב מה פתרונות התעסוקה והתעשייה שיש ביישוב היא מדיניות כושלת.

עלא גנטוס: המדיניות הזו צריכה לחלוף מהעולם וצריך לחתור לתוכנית רחבה.

עלא גנטוס: הייתה תוכנית שהציג המשרד עצמו לפני שלוש שנים בהיקף של שלושה מיליארד שקל, משרד האוצר ראה את התוכנית, קיבלו רגליים קרות, קיצצו את זה למיליארד, אחר כך ל-400 מיליון וגם מה-400 מיליון אנחנו כמעט לא ראינו שום דבר.

עלא גנטוס: אני חושב שבהקשר הזה של המלחמה בפשיעה הנושא הזה של אזורי תעשייה ואזורי תעסוקה הוא נושא קריטי וקרדינלי וצריך לשים אותו בראש סולם העדיפויות של הדרישות שלנו.

עלא גנטוס: אנחנו לא נאפשר שום תוכנית בעתיד כחברה ערבית אם לא יהיה נתח משמעותי לנושא של אזורי התעשייה.

עלא גנטוס: אני מודה שלא נלחמנו על זה מספיק ב-922, מתוך הבטחות כאלה ואחרות שהתבדינו, אני אפילו אומר שרימו אותנו, גם במשרד האוצר וגם במשרד הכלכלה, אני לא רואה גם מהישיבות שהיו שיש כוונות אמיתיות.

עלא גנטוס: גם הישיבה שהייתה עם הרשימה המשותפת לפני כמה ימים הייתה ישיבת נימוסין, אני לא ראיתי שיש כיוון, לא מהצד של ההנהלה, לא מהצד של השר, לא מהצד של אף אחד לעשות מהפך בנושא הזה.

עלא גנטוס: אני מקווה שמה שהיה לא ימשיך להיות.

עלא גנטוס: יש עשרות אזורים שמוכנים עכשיו להתחיל תהליך פיתוח.

עלא גנטוס: כל הזמן טוענים שאין ביקוש ואין ביקוש, אני יכול להתערב עם המשרד, אם יש יישוב אחד שיש בו היצע וההיצע הזה אין לו ביקוש אני מוכן להתערב שיבטלו לו את התוכנית.

עלא גנטוס: אין דבר כזה, יש ביקוש בכל היישובים לשטחי תעסוקה ותעשייה, לכן צריכים להבין שאנחנו צריכים להפסיק להיות מחנות פועלים, צריך להרחיב את אזורי התעשייה והתעסוקה בתוך היישובים או בסמוך ליישובים, אנחנו לא פוסלים אזורי תעשייה גדולים או מרחביים, אבל צריך גם לאפשר אזורי מלאכה בכל אחד ואחד מהיישובים על מנת לעזור גם בתעסוקה וגם בהרמת הרמה הכלכלית של היישובים ושל המועצות המקומיות.

מנסור עבאס: עלא, אני רוצה לחדד את הדברים.

מנסור עבאס: אתה אומר שהתקציב שהיה מיועד לפיתוח אזורי תעשייה, 400 מיליון שקל, כמעט שלא נוצל?

עלא גנטוס: מה שהיה בהחלטה זה סדר גודל של 50 מיליון שקל בשנה, ברגע שמנטרלים את החלק שהיה אמור להיות משוריין לדרוזים ולבדואים אנחנו נשארנו עם שבעה מיליון שקל לכל הרשויות הערביות חוץ מהדרוזים והבדואים.

עלא גנטוס: זאת אומרת שבעה מיליון שקל זה לא מספיק לרבע אזור תעשייה, אפילו לא מספיק לתכנון.

עלא גנטוס: הייתה תוספת חד פעמית של 35 מיליון שקל שנוצלה, אבל מעבר לזה לא הייתה שום תוספת משמעותית.

עלא גנטוס: הנושא הזה נדחק.

עלא גנטוס: אני השתתפתי בעצמי במספר ישיבות גם עם משרד האוצר וגם עם משרד הכלכלה, לא ראיתי שמישהו מעוניין.

עלא גנטוס: ברגע שמתחילים לדבר על מספרים גבוהים כולם נרתעים וחוזרים עוד פעם לאותה מנטרה, תלכו על אזורי, תפתחו בתרדיון, בבר לב, אלה פתרונות התעסוקה שלכם ובפועל זה לא קורה.

עלא גנטוס: אם זה היה קורה הייתי אומר שזה קורה, אבל זה לא קורה.

עלא גנטוס: לא קולטים, תרדיון ימשיך להיות למשגב ובר לב יכול להמשיך להיות לכרמיאל ולמועצה אזורית משגב, כל הרשויות שמסביב הן רק שואבות את האבק של אזורי התעשייה ומסתכלים מרחוק על הקדמה שמתקדמת שם.

עלא גנטוס: אני מקווה שהמדיניות הזו תחלוף מהעולם ושבאמת תהיה מדינות של המשרד לפתח אזורי תעסוקה ותעשייה בחברה הערבית, כי אני אומר לכם, ואני אמרתי גם למנסור, אני די פסימי מההתנהלות, אני די מאוכזב, זה לדעתי המשרד הכי פחות, מכל משרדי הממשלה, שגילה שיתוף פעולה למרות שהוא למעשה אמור להיות, כל המוטו של התוכנית היה עידוד תעסוקה ושילוב בכלכלה וההשקעה הייתה שואפת לאפס.

עלא גנטוס: זה אומר הכול באמת.

עלא גנטוס: לדבר באחוזים, 20% מאפס זה אפס.

עלא גנטוס: צריך גם לציין את זה.

עלא גנטוס: הסכומים היו נמוכים, הדגש שלנו בתוכנית הבאה צריך להיות על משרד הכלכלה מכל הענפים, גם בנושא של הרחבת מסלולי התעסוקה, גם בנושא של הרחבת מרכזי עסקים ומרכזי המעוף, אבל בעיקר בנושא של אזורי תעשייה ותעסוקה כי זה מה שאנחנו מאמינים שיביא את השינוי שעוד לא הגיע.

מנסור עבאס: אז שוב, עלא, אתה אומר שהשיעור של 42.5% מכלל תקציב הבסיס המיועדים - - -

עלא גנטוס: כן, ה-42.5% זה כולל הרשויות בניכוי החלטות הממשלה האחרות.

עלא גנטוס: ברגע שמנכים את החלטת הממשלה של הדרוזים ושל הבדואים, 1480, אנחנו נשארים עם שבעה מיליון שקל בשנה.

עלא גנטוס: זה החישוב והם לא מתכחשים לזה.

עלא גנטוס: אין לי בעיה שישקיעו, לא אצל הדרוזים - - -

מנסור עבאס: השאלה אם השקיעו במגזר הדרוזי או הבדואי.

מנסור עבאס: עלא, זאת השאלה עכשיו, האם הייתה השקעה גם במגזר הדרוזי או הבדואי.

עלא גנטוס: הייתה השקעה, גם שם לא בקצב הנדרש.

עלא גנטוס: גם 50 מיליון שקל בשנה לשני מיליון תושבים או למיליון - - - 50 מיליון שקל זה לא מספיק לפיתוח - - -

מנסור עבאס: אוקיי, עלא.

מנסור עבאס: תודה רבה לך.

מנסור עבאס: חבר הכנסת מטאנס שחאדה, אתה רוצה להגיב, בבקשה?

אנטאנס שחאדה: בוקר טוב.

אנטאנס שחאדה: כן, אדוני היושב ראש.

אנטאנס שחאדה: אני חושב שזה דיון חשוב מאוד.

אנטאנס שחאדה: אני לא יודע מי יש איתנו מהמשרדים בזום, אבל חשוב לציין, וזה טוב שעלא נמצא איתנו גם כן, כי הוא מכיר את המספרים טוב מאוד, תוכנית 922 לא הצליחה לשנות כמעט כלום במצב הכלכלי ברמת הפרט בחברה הערבית.

אנטאנס שחאדה: זה אכן עזר לרשויות מקומיות, אבל אם לוקחים את שישה המיליארד, שזה חלקם, רק ארבעה מיליארד הוקצו בפועל ושני מיליארד הרשאה להתחייב, אנחנו מדברים על 100 מיליון שקל בממוצע לרשות מקומית ערבית בחמש שנים, שזה 20 מיליון בשנה.

אנטאנס שחאדה: זה כלום.

אנטאנס שחאדה: אם אנחנו מסתכלים על נתונים ברמת הפרט, הן ברמת ההשתתפות בכוח העבודה, הרמה לא עלתה כמעט כלום, אנחנו מדברים עדיין על פער של 23%-22% מול האוכלוסייה היהודית.

אנטאנס שחאדה: הפער התרחב.

אנטאנס שחאדה: תעסוקת גברים ערבים בירידה, רמת השתתפות של גברים בירידה.

אנטאנס שחאדה: יש עלייה של נשים ערביות, אבל עלייה בתחומים ספציפיים, בענפים כלכליים ספציפיים שאינם משנים בהרבה את המצב הכלכלי בחברה הערבית.

אנטאנס שחאדה: מבחינת תמהיל או הרכב העסקים הערביים אין כמעט שינוי.

אנטאנס שחאדה: עוני, אנחנו עדיין מדברים על 50%, רמת העוני לא ירדה.

אנטאנס שחאדה: ברמת ההכנסה אכן הייתה עלייה מוחלטת, אם אנחנו משווים בעשר שנים בתוך האוכלוסייה, אכן הייתה עלייה ברמת ההכנסה, בעיקר למשפחות, אבל בהשוואה לאוכלוסייה היהודית אנחנו עדיין מדברים על 59% הכנסה של משפחה ערבית לעומת יהודית.

אנטאנס שחאדה: אתמול בדקתי את הנתונים של משפחות חרדיות ובודדים חרדים והייתי מופתע, רמת ההשתתפות של נשים חרדיות כמעט 70%, זה כפול מנשים ערביות.

אנטאנס שחאדה: גברים חרדים זה כמעט 40%, זה גם פחות 5% מגברים ערבים.

אנטאנס שחאדה: הכנסה ממוצעת של משפחה חרדית יותר גבוהה ממשפחה ערבית ואנחנו לא מאמצים או לא דוחפים את הממשלה לאמץ אותה מדיניות לעודד ולהעלות את רמת הפריון בעבודה בקרב החברה הערבית ורמת ההכנסה.

אנטאנס שחאדה: אדוני היושב ראש, אנחנו צריכים לעבוד על תוכנית כלכלית מקבילה להמשך 922 שתפעל לפיתוח הכלכלה הערבית.

אנטאנס שחאדה: פיתוח הכלכלה הערבית צריך תנאים אחרים, נוספים, וזה ידוע, כל הכלכלנים יודעים איך לעשות פיתוח כלכלי, אבל צריך החלטה פוליטית קודם כל, להפסיק את הגזענות והאפליה ולהשקיע, אכן להשקיע, הרבה כספים ביישובים הערביים, גם בחינוך, גם בהשכלה, גם בתשתיות, גם בביטחון אישי, כי אין פיתוח כלכלי בלי ביטחון אישי והתמודדות עם הפשיעה והאלימות.

אנטאנס שחאדה: אנחנו צריכים להציע דבר כזה, זה טוב שזה יבוא מהוועדה ונעבוד ביחד עם הרשויות המקומיות הערביות.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת מטאנס שחאדה.

מנסור עבאס: גל ברנס ממשרד האוצר.

מנסור עבאס: שלום לך, גל.

מנסור עבאס: במשרד האוצר לא משוכנעים שהשקעה בכלכלה הערבית זאת השקעה בכלכלת ישראל ושאת הפירות כולנו נקטוף ולכן במקום להשקיע באזורי תעשייה ובתחומים שמפתחים את הכלכלה חוסכים פה?

גל ברנס: אני אגיד ככה, קודם כל החלטת ממשלה 922 זו החלטה שקודמה על ידי משרד האוצר באגף התקציבים, שהמטרה שלה הייתה מטרה רוחבית.

גל ברנס: הרעיון היה לקחת את כל תקציבי משרדי הממשלה ולהתאים בבסיס את תקציב משרדי הממשלה לחלק באוכלוסייה של החברה הערבית תוך כדי זה שמתחילים בזה שמגדילים את התקציבים ביחס לחלקם באוכלוסייה כדי לצמצם פערים בעבר.

גל ברנס: בהתאם לזה גם נכתבו הסעיפים של משרד הכלכלה, שהרעיון זה לקחת את תקציב משרד הכלכלה הקיים ולחלק אותו בעצם על פי חלקם של המיעוטים באוכלוסייה בצורה גבוהה יותר בהתחלה ולאט לאט היא ירדה בהמשך.

גל ברנס: כל הרעיון הוא שבמקום לעשות איזה החלטה חד פעמית שתיתן תקציב תוספתי ואז נרדוף אחרי הכסף, כל המדיניות תשתנה ולבסיס המשרדים יגיע כסף גם לחברה הערבית ולמיעוטים בכלל.

גל ברנס: כמו שהציגה הדר קודם, אני חושב שאפשר לראות שמשרד הכלכלה לחלוטין ביצע את חלקו וכל התקציבים שיש לו בבסיס הוסטו לפי האחוזים שנדרשו לחברה הערבית.

גל ברנס: אז קשה לי להגיד, כמו שנאמר פה, שחלק משרד הכלכלה בהחלטה לא הצליח.

גל ברנס: עלה קושי ספציפי אכן באזורי התעשייה.

גל ברנס: אזורי התעשייה, בהחלטה 922 דיברו על כל אוכלוסיית המיעוטים ולא ספציפית על החברה הערבית ואכן בגלל שהיו החלטות אחר כך אז הגיעו פחות כספים לחברה הערבית.

גל ברנס: אני אגיד שיש קושי מבחינת קרקעות פרטיות והיכולת לגבות היטלים, שזה בעיקר חסם משמעותי בתחום הזה וגם אני אגיד שניתנו 75 מיליון שקל נוספים מעבר למה שכתוב בהחלטה ספציפית לאזורי תעשייה מעבר לתקציב הבסיס של המשרד כדי לתת סיוע נוסף בתחום הזה.

גל ברנס: אז קשה יהיה להגיד, כמו שנאמר קודם, שמשרד הכלכלה והאוצר בתחום ההחלטה הזה לא מימשו את תפקידם.

גל ברנס: אפשר תמיד לשפר, אבל ככלל כל מה שנקבע בהחלטה יושם.

מנסור עבאס: גל, אתה חושב ש-30 מיליון שקל תמיכה ותוספת לאזורי תעשייה זה סכום משמעותי, או שזה מלח על האוכל?

מנסור עבאס: איך שאומרים אצלנו.

גל ברנס: שוב, הכול זה עניין יחסי.

גל ברנס: בסוף תקציב מינהל אזורי תעשייה בשנה הוא לא מאוד רחוק, אם מסתכלים באחוזים אז תקציב מינהל אזורי תעשייה שהלך לאוכלוסייה ערבית ולאוכלוסיית המיעוטים הוא חלק ניכר מתקציב היחידה.

גל ברנס: אז אפשר להגיד שהממשלה בסדרי עדיפויות לא נותנת מספיק לאזורי תעשייה, אני לא חושב שזה נכון, אבל ככלל צריך לשים לב שמשרד הכלכלה הוא לא היחיד שמפתח אזורי תעשייה, יש את רשות מקרקעי ישראל שמפתחת, יש יזמים פרטיים שמפתחים, זה לא משהו שהוא מוגבל רק למשרד הכלכלה.

מנסור עבאס: התשובה לא משכנעת.

מנסור עבאס: אני חושב שהשקעה בתחום הזה תניב פירות למשרד האוצר, במקום להשקיע עשרות מיליונים, 30, למה לא להתאים את התוכניות לצרכים?

מנסור עבאס: האם יש יעדים ברורים לאן אנחנו רוצים להגיע עם כלכלת החברה הערבית?

מנסור עבאס: יש לכם יעדים לאומיים בנושא הזה?

גל ברנס: אז אני אגיד שאת זה אני פחות מכיר, אני מכיר את החלק שעוסק ב - - -

מנסור עבאס: נאמר שהייתה תוכנית בעלות של שלושה מיליארד שקל, ואני בטוח שאם התוכנית הזאת הייתה מיושמת הפירות של ההשקעה הזאת היו יכולים להיות לכלכלה פי כמה וכמה, אבל בסופו של דבר במקום שלושה מיליארד שקל אנחנו מדברים על תוספת של 30 מיליון שקל, זה צחוק.

מנסור עבאס: ככה לא מנהלים כלכלה, אני חושב.

גל ברנס: לא ניתנו 30 מיליון, ניתנו 75 מיליון.

מנסור עבאס: מה זה 75 מיליון?

גל ברנס: ולניתוח שאנחנו עשינו, כן עשינו באמת איזה שהיא עצירה באמצע התוכנית לחשיבה מחדש בתחום של אזורי תעשייה, כי גם הסכום שהוקצה בהתחלה נתקל בקשיים משמעותיים ביישום.

גל ברנס: בסוף המטרה של התוכנית היא לא להגיד שנתנו כסף, אלא להצליח לבצע אותה, ויש קושי ביישום פיתוח בחברה הערבית, חלק זה בגלל קרקעות פרטיות, חלק זה בגלל קשיים וחסמים אחרים, והמטרה שלנו היא כן להצליח לבצע וליישם כדי שנצליח גם לראות את הפירות ופיתוח אזורי תעשייה זה משהו שלוקח זמן, זה עניין של כמה שנים ולא עניין של שנה-שנתיים.

מנסור עבאס: אנחנו מדברים על תוכנית - - -

גל ברנס: ולכן עצרנו, עשינו חשיבה מחדש.

גל ברנס: ביחד עם משרד הכלכלה והמשרד לשוויון חברתי נעשתה תוכנית עבודה ל-75 מיליון ₪ שמוקדה קודם בקרקעות מדינה ובעוד כל מיני מקומות שיש בהם פחות חסמים מאשר בקרקעות אחרות.

גל ברנס: מלבד זאת אני אגיד ששינינו את נוהלי משרד הכלכלה, בשיתוף כמובן ובהובלת המשרד, כדי לשנות את כל הקצאת אזורי התעשייה בבסיס, שוב, מתוך ראייה שהרשויות הערביות צריכות לקבל בצורה שוויונית כמו כל שאר הרשויות במדינה.

גל ברנס: אז שינינו את הנהלים שלפיהם בוחרים איזה אזורי תעשייה יפותחו, כך שיש יותר סיכוי שיפותחו אזורים בחברה הערבית באזורים שיש להם חלוקת הכנסות עם אזורים בחברה הערבית.

גל ברנס: אפשר גם לראות שזה הניב פירות כי בשנה האחרונה האזור שנבחר זה אזור בשפרעם.

גל ברנס: במובן שהרציונל של ההחלטה היה לשנות את הקצאת הכספים בבסיס אז גם פה נעשתה עבודה משמעותית כדי שלא יצטרכו תקציבים תוספתיים אלא באמת בבסיס תקציב המשרד יגיע הסכום הנדרש לחברה הערבית ביחס לחלקה באוכלוסייה.

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: ראסם נאטור.

מנסור עבאס: אתה נמצא איתנו?

ראסם נאטור: מרחבא, אחים.

מנסור עבאס: אהלן, מה שלומך?

ראסם נאטור: ראסם נאטור ממשרד הכלכלה, אני אחראי על פיתוח אזורי תעשייה בחברה הערבית.

ראסם נאטור: אני שמעתי את גל וגם שמעתי את הדר, אני אנסה להיות מאוד מקצועי ואני רוצה לתרום לישיבה הזאת שגם חברי הכנסת יכירו כמה משמעויות אחרות, לחדד להם גם את העתיד ביחד ולהגיד בדיוק את האמת במתח הזה בין מיעוט לרוב ואני ארחיב כמה דברים לרוחב מכיוון שאתם חברי הכנסת.

ראסם נאטור: אז לרוחב אני רוצה להגיד שבהקמת כל אזור תעשייה יש שותפים, משרד הכלכלה, גם אם ירצה להקים עכשיו בכפר יאסיף, שנחשב לאזור מוקד של אקדמאים והכול, ואם אנחנו מסתכלים בתוך תוכנית המתאר שלו אנחנו לא מוצאים דונם אחד לתעשייה.

ראסם נאטור: לכן יש לנו כמה שותפים, השותפים הראשונים זה מינהל התכנון, יש לנו שותף שנקרא רמ"י, שהוא מפריש את הקרקעות, יש לנו את הוועדות הגיאוגרפיות שאמורות להעביר לפעמים קרקעות שאנחנו מבקשים והן לא מעבירות ויש לנו את הרשות עצמה, שחלקן סובל מהיעדר כוח מיומן מקצועי.

ראסם נאטור: אלה השותפים שלנו כשאנחנו באים לכל מקום ומקום.

ראסם נאטור: זה דבר אחד בהקמה.

ראסם נאטור: אחר כך אני רוצה להגיד על עלות פיתוח קרקע.

ראסם נאטור: עלות פיתוח דונם אחד, חשוב שתדעו, מוערך אצלנו ב-350,000 עד 400,000.

ראסם נאטור: מה זה אומר?

ראסם נאטור: אם אנחנו נסתכל אחורה להחלטת ממשלה 1539, שהיא הייתה ההחלטה ב-2010, היא נתנה 91 מיליון שקל למגזר הערבי, התמקדנו בערך בעשרה יישובים.

ראסם נאטור: ב-91 מיליון שקל יכולים לעשות 400 דונם.

ראסם נאטור: זה נותן לכם אינדיקציה.

ראסם נאטור: אני רוצה לפרוט את זה לערכים כדי שיהיה לכם גם יותר קל איך להתייחס לתוכנית עתידית.

ראסם נאטור: אז עלות פיתוח זה 400,000.

ראסם נאטור: כשאנחנו מדברים על הקמת אזור תעשייה אין זבנג וזהו, הקמת אזור תעשייה לוקח לפחות שבע שנים, במצב הכי טוב, גם כשיש לנו כסף ותכנון ויזם לוקח שבע שנים.

ראסם נאטור: איך זה?

ראסם נאטור: אם אני רוצה לפרט.

ראסם נאטור: כדי להקים אזור תעשייה, לפתח אותו, צריך תכנון תב"ע, זה לוקח שלוש שנים.

ראסם נאטור: כדי לפתח אותו צריך שנה, קדם פיתוח, אחר כך היזם מקבל קרקע, הוא מתחיל לבנות, לוקח לו שנה ומשהו-שנתיים לבנות ואז אנחנו חוזרים ומפתחים.

ראסם נאטור: לכן הקמת אזור תעשייה זה שבע שנים.

ראסם נאטור: אז חשוב מאוד לדעת גם את הזמן כדי גם לתכנן.

ראסם נאטור: אז נעבור עכשיו לפערים.

ראסם נאטור: היו פערים.

ראסם נאטור: ברור שהחלטות הממשלה הצביעו על פערים בין החברה הערבית לחברה היהודית והפערים היו מאוד גדולים.

ראסם נאטור: איך סוגרים פערים?

ראסם נאטור: לא יכול להיות שיסגרו פערים כמו שעשתה החלטת הממשלה 922, פה אני חולק על גל מהאוצר.

ראסם נאטור: אי אפשר לסגור פערים אלא בכסף צבוע.

ראסם נאטור: למה צריך לסגור פערים?

ראסם נאטור: כי כשאנחנו מסתכלים על החברה הערבית, כיום המצב הוא קצת השתנה לטובה, תיכף אני אצביע על 922 ומה עשתה, כל התוכניות בעיקר, באה תוכנית ממשלה 4193.

ראסם נאטור: הייתה תוכנית מצוינת, היא באה שנתיים אחרי 2010 והיא נתנה 140 מיליון שקל, שזה סכום לא רע, ובמקביל הייתה החלטה לבדואים דרום, 378, שנתנה עוד 140, ולדרוזים נתנו 46.

ראסם נאטור: זה כסף טוב.

ראסם נאטור: אם אתה בוחן אותו בערכים אז אתה מגיע ל-1,000 דונם, 2,000 דונם, 3,000 דונם ואז התחלנו לעלות למעלה ובאמת הייתה תחושה שאנחנו בכיוון הנכון עד שבאה החלטת ממשלה 922.

ראסם נאטור: מה רע בהחלטת הממשלה 922?

ראסם נאטור: מי שהכין אותה לא הבחין – יכול להיות שהיו לה כוונות טובות, אבל בסוף התוצאה הייתה זוועה, למה?

ראסם נאטור: תוכנית 922 אמרה את הדבר הבא, היא אמרה שנותנים בערך ממוצע של 40% מתקציב היחידה של אזור תעשייה, אלא מה?

ראסם נאטור: אנשים לא בחנו כמה תקציב אזור תעשייה.

ראסם נאטור: היחידה שלנו בסך הכול התקציב שלה הוא 140 מיליון שקל, כשאתה בא ונותן 40 מיליון שקל אתה מתכוון ל-60 מיליון שקל.

ראסם נאטור: כתבו שם בהחלטת הממשלה עוד משפט, 40% כל שנה לרבות החלטות ממשלה קיימות.

ראסם נאטור: הכוונה להחלטות הממשלה הכוונה להחלטות הממשלה על הדרוזים והבדואים, כל פעם לקחנו את ה-40%, יצא 60, ניכינו החלטות הממשלה הדרוזים והבדואים, בדואים צפון, בדואים דרום, מעבר צה"ל לנגב ואז יצא שהחברה הערבית ב-2016 , 2017, 2018 לא קיבלו בפועל.

ראסם נאטור: בערך אנחנו עמדנו ביעד של ההחלטה, הכול היה נכון, מבחינתנו באמת עמדנו ביעד, ניסינו לעשות כל מה שאנחנו יכולים, הסתמכנו על הכסף שנמצא ב-4193 וב-1539, אבל זה לא הספיק.

ראסם נאטור: לכן 922 לא היטיבה עם החברה הערבית.

ראסם נאטור: עכשיו שואלים מה קרה בחמש השנים שחלפו.

ראסם נאטור: בחמש השנים שחלפו אנחנו לא שלא עבדנו, עשינו מהפך.

ראסם נאטור: אנחנו הובלנו 29 תב"עות, אני היום מוביל 29 תב"עות ואני עשיתי תמהיל חדש לתוכנית חדשה.

ראסם נאטור: תיכף אני אציג את העקרונות שלה וגם אצביע על מקומות וגם אצביע על כמות כסף ואני אעשה עבודה קלה בשביל חברי הכנסת.

אנטאנס שחאדה: ראסם, מה זה תב"עות?

ראסם נאטור: אנחנו היום מדברים על כל אזור, כשאנחנו באים לבחון אותו אנחנו בוחנים שני דברים, האחד הכרה בצורך, והשני הביקושים.

ראסם נאטור: קודם כל אני מסכים עם עלא, מלא ביקושים.

ראסם נאטור: בחברה הערבית יש ביקוש מעבר לממוצע, זה אחת.

ראסם נאטור: לגבי הצורך, החלטות הממשלה קבעו שיש צורך.

ראסם נאטור: מה נשאר?

ראסם נאטור: ההיתכנות, האם יש היתכנות להקים אזור תעשייה.

ראסם נאטור: פה חסרה לנו תמיד הרשות שלא עשתה תכנון, לא לקחה בחשבון כל מיני דברים הנדסיים, של שכונות, של ועדות הגבולות, של מתקנים הנדסיים, של חוסר בקרקע מדינה, בעיות של תביעות בעלות, לכן כאן חסרה לי הרשות, אבל נניח שזה גם נעבור ונגיע לצד החשוב ביותר שהוא הצד הכספי.

ראסם נאטור: כשאני מדבר על ארבעה עקרונות שעכשיו אנחנו עובדים עליהם וחשוב מאוד לאמץ אותם.

ראסם נאטור: האחד, איפה שהתחלנו סיימנו.

ראסם נאטור: אנחנו מגיעים למצב שאנחנו איפה שהתחלנו וסיימנו אנחנו דורשים בשנה היום 132 מיליון שקל.

ראסם נאטור: אני מדבר על אום בטין, על כסייפה, על יפיע, על רהט, על טירה, על משהד ועל טייבה, קלנסואה, מג'דל א-שמס וג'לג'וליה.

ראסם נאטור: בכל המקומות האלה יש לנו התחלות, כדי לסיים אותם אני צריך 132 מיליון שקל.

ראסם נאטור: הדבר השני, אני מדבר על פוטנציאל הפיתוח.

ראסם נאטור: מה זה פוטנציאל הפיתוח?

ראסם נאטור: זה יישוב שיש לו תב"ע, שיש לו קרקע, יש לו תוכנית כוללנית מאושרת, ואני מדבר על היישובים הבאים, רהט, זרזיר, תל שבע, ערערה, באקה אל גרבייה, מג'ד א-שמס, מסעדה, נצרת, שגב שלום, א-סייד, טירה, דלית אל כרמל, עראבה, ג'דיידה, טורעאן, מראר, שפרעם, מג'ד אל כרום, ריינה, כפר ברא, ג'וליס, אעבלין, ירכא, אל-בטוף, ינוח ג'ת, כפר כנא, טמרה, חורפיש, סג'ור, עוספייה, כאבול.

ראסם נאטור: אלה יש להם פוטנציאל פיתוח, אם יש לי כסף אני הייתי מתחיל לעבוד היום.

ראסם נאטור: אלה 4,480 דונם.

ראסם נאטור: אלה שאמרתי, הסעיף הראשון שהתחלת סיימת, אני מדבר על 1,190 דונם, ועוד 720 דונם.

ראסם נאטור: אז בסעיף השני של פוטנציאל הפיתוח אני זקוק ל-975 מיליון שקל במונחים של פיתוח.

מנסור עבאס: ראסם, כמה אמרת?

ראסם נאטור: 975.

ראסם נאטור: רק לסעיף של פוטנציאל הפיתוח.

ראסם נאטור: עכשיו, בפוטנציאל הפיתוח זה לא אומר שאני מקבל 900 שאני מממן בשנה.

ראסם נאטור: אני לא יכול לממש 900 בשנה, אני צריך אותם לחמש שנים, הכסף הזה.

ראסם נאטור: עכשיו אני הולך למה שנקרא פוטנציאל תכנון.

ראסם נאטור: יש לי עדיין פוטנציאל תכנון בהרבה יישובים, כמו באום אל פחם, כפר קרע, כפר מנדא, סכנין, משגב, דיר חנא, עילוט, טייבה, כפר יאסיף, כל המקומות האלה לא קיבלו מענה ויש להם פוטנציאל תכנון.

ראסם נאטור: אם יש לי כסף לתכנון אני הייתי מתחיל לתכנן אצלם ולזה אני זקוק ל-47 מיליון ₪.

ראסם נאטור: הסעיף הרביעי וגם הוא לא פחות חשוב, וזה מאוד מאוד חשוב שחברי הכנסת יידעו, זה נקרא סקר היתכנות.

ראסם נאטור: ביישובים האלה אין תוכנית שמצביעה על ייעוד קרקע לאזורי תעשייה.

ראסם נאטור: היישובים הם גוש חלב, עין מאהל, שעב, כאבול, כאוכב אבו אל-היג'א, ג'סר א-זרקא, כפר יאסיף, מעיליא, פסוטה, מזרעה, דבורייה, נחף, זמר, בסמת טבעון, כעבייה, פורידיס, בסמה, ואדי אל חמאם.

ראסם נאטור: כל אלה אין להם פוטנציאל, כאילו עד שלא יהיו סקרי היתכנות, עד שהרשות בעצמה לא תיזום בתוך תוכנית המתאר שלה שטחים עם מינהל התכנון שמיועדים לתעשייה, אני לא יכול להיכנס, כל מה שאני יכול לעשות זה להביא להם כסף לסקרי היתכנות.

ראסם נאטור: אני צריך לזה 4.6 מיליון שקל.

ראסם נאטור: כל הכספים האלה מביאים אותי לצורך של 1.297 מיליארד שקלים שאני זקוק להם בחמש שנים.

ראסם נאטור: אם יהיה לי את הסכום הזה אני עושה כיסוי כמעט שלם, כמעט שלם, לרוב היישובים הערבים.

ראסם נאטור: עכשיו אם תשאלו אותי מה זה כיסוי, מה זה יעשה, זה יעשה שבכל אזור כזה יהיה אזור מלאכה ותעסוקה ותעשייה קלה שייתן מענה לצרכים המקומיים.

ראסם נאטור: אני לא מדבר על אזורים כמו עידן הנגב, אני לא מדבר על אזור כמו בר לב, אני מדבר על אזורים, כי בכל אזור תעשייה בכפר ערבי יש בנייה עצמית, יש צורך בנגרייה, יש צורך באלומיניום, יש צורך במסגרייה, יש צורך במאפייה, יש צרכים של יזמות מקומית.

ראסם נאטור: למה צריך להקים אזורי מלאכה ותעשייה קטנים בחברה הערבית, וזה חשוב, לצד האזורים המשותפים?

ראסם נאטור: זה חשוב מאוד שיהיה לנו המשותפים, כי כדי לעשות יזמות צריך לעשות פעילות תעשייתית בתוך היישוב.

ראסם נאטור: אם אין פעילות תעשייתית בתוך היישובים הערביים לא תקום יזמות, לא יצמחו יזמים.

ראסם נאטור: לכן זה חשוב שזה גם יהיה.

ראסם נאטור: אני מקווה שהסקירה הקצרה הזאת נתנה לכם זרקור יותר רחב על איך מסתכלים על בניית תוכנית עתידית.

ראסם נאטור: אני רוצה גם להגיד לעלא, אני עשר שנים בזה וכל העבודה שלי בהסרת חסמים, אנחנו צריכים גם להודות ואנחנו צריכים באמת לשתף פעולה, אנחנו לומדים מהרשויות והרשויות לומדות מאיתנו, אנחנו לומדים מהאוצר, האוצר לומד מ – כולנו לומדים אחד מהשני, אבל דבר אחד חסר לי בכל השיח שאנחנו מדברים עליו, זה המחויבות של הרשות, זה חוסר המקצועיות שנמצא אצל רשויות מקומיות.

ראסם נאטור: חברים, אני רוצה לומר לכם שאני נתתי בנוהל רשויות לעשרה יישובים לנהל את הכסף בעצמם, אני רוצה להגיד לכם, אין שם אפילו 10% מימוש.

ראסם נאטור: זה לא תמיד, השיח של חוסר המחויבות מצד הרשות, מצד בעלי המקום, מצד האנשים ששואפים להתקדם הוא אפס, ואני בעצמי מנסה להסיר חסמים תוך כדי תנועה, אבל אין ספק שאני רוצה להודות בפני כולם שהחסם המרכזי היום הוא תקציב ואם היה לנו תקציב יש לנו תוכנית עבודה מסודרת שאני מוכן גם לעשות סיור לחברי הוועדה, מתי שתרצו נעשה סיור באזורים שיש להם בעיות, באזורים שכן משגשגים, באזורים שיש להם פוטנציאל פיתוח ואני מציע שנלך לשטח ונבדוק על אמת מה הם החסמים האמיתיים.

ראסם נאטור: לא תמיד הכסף הוא החסם האמיתי, אבל אני מודה שהכסף הוא חסם אמיתי ו-922 לא היטיבה עם החברה הערבית בכלל.

ראסם נאטור: היה בניסוח של ההחלטה בעיה ואני מציע לחזור לכסף צבוע, כי בחברה הערבית יש פערים גדולים, אי אפשר לבוא ולשים אותה שתתחרה עם באר שבע או שתתחרה עם כרמיאל, עם יוקנעם, זה קשה, לכן צריך לחזור לשיטה של כסף צבוע, זה נותן מנוחה, זה נותן רגיעה ליחידה שלנו וגם לרשות שיש לה כסף משלה והיא יכולה גם ללחוץ על הדוושה קדימה.

מנסור עבאס: ראסם, אני מאוד מאוד מודה לך, נתת סקירה עניינית, מקצועית ואני חושב שאנחנו בעתיד צריכים להתמקד בסקירה הזאת ובנתונים שנתת וכן לנסות להתגבר על החסמים, גם הפנימיים בתוך החברה הערבית, ברשויות עצמן, אבל גם, כפי שאמרת, חוסר תקציבים וגם משאבי קרקע, כי בלי קרקע גם זה לא יעזור לנו.

מנסור עבאס: אני שוב מודה לך, ראסם.

אנטאנס שחאדה: אם אפשר שאלה לראסם.

אנטאנס שחאדה: לגבי רהט ולגבי יפיע, לרהט יש תוכניות מצוינות להרחבת אזור התעשייה, אבל חסר שם השלמות, כביש.

ראסם נאטור: נכון.

אנטאנס שחאדה: ואני מקווה שאתם תפתרו את זה בקרוב.

אנטאנס שחאדה: ולגבי יפיע יש בעיה מהכניסה לאזור התעשייה.

אנטאנס שחאדה: זאת אומרת לפעמים הרשות המקומית עושה את שלה, אבל בעיות תכנון וחסמי תכנון וחסמי קרקע מונעים את התפתחות אזור התעשייה.

אנטאנס שחאדה: אני יודע שזה נקודתי וספציפי, לכן אני מציע שניפגש ונעשה ישיבה.

ראסם נאטור: לא, יש לי תשובה על יפיע.

אנטאנס שחאדה: אוקיי, אבל בכל זאת אנחנו נתאם.

ראסם נאטור: ב-11 לחודש הזה אנחנו מסיירים ביפיע.

ראסם נאטור: יפיע ורהט נמצאים בסולם העדיפות שלנו, גם מבחינת פיתוח והקמה.

ראסם נאטור: ביפיע היו כמה חסמים, חסם אחד זה המחלף, חסם שני זה השותפות עם מגדל העמק והחסם השלישי קרקע פרטית.

ראסם נאטור: מצאנו פתרון למחלף, לגבי שיתוף הפעולה עם מגדל העמק זו ועדה גיאוגרפית, לגבי קרקע פרטית, אנחנו אמורים להתחיל עכשיו בפיתוח של קרקע המדינה בהתחלה והתחלנו בתכנון מפורט וחלוקה בקרקע הפרטית.

ראסם נאטור: אנחנו עובדים גם על התב"ע וגם על התכנון המפורט, יש לנו תכנון מפורט בעבודות מוכן, אני מקווה שב-21' נתחיל לעבוד ביפיע, נתחיל לעבוד ולפתח.

ראסם נאטור: לגבי רהט, רהט נמצאת במצב לא רע.

ראסם נאטור: יש אזור ישן מאוכלס כולו, 90% עובד, מניב כסף.

ראסם נאטור: יש אזור, עידן הנגב, שהוא גם מאוכלס ומניב והם מקבלים 42% מהארנונה, ויש את האזור החדש שנקרא האזור הצפוני, הוא מתוכנן, אנחנו תכננו עליו עכשיו תכנון מפורט לעבודות, מוכן למכרז, מחכים לכסף ולתקציב של 2021, רהט נמצאת בראש הסולם וכנראה שגם רהט ב-21' תיכנס לפעולה.

מנסור עבאס: תודה לך.

מנסור עבאס: אנחנו חוזרים ליריב מן.

 << אורח >> יריב מן: שלום.

מנסור עבאס: שלום לך יריב, תרצה להתייחס לאזור הנגב?

מנסור עבאס: תציג את עצמך, יריב.

 << אורח >> יריב מן: שלום, שמי יריב מן, מנהל אגף פיתוח כלכלי חברתי בחברה הבדואית בנגב במשרד הכלכלה.

 << אורח >> יריב מן: עד לפני מספר חודשים היינו תחת אחריות משרד החקלאות, בעקבות בקשה של השר עמיר פרץ בעצם עברנו להיות תחת אחריותו, תחת משרד הכלכלה, ואנחנו פועלים בתיאום עם המשרד.

 << אורח >> יריב מן: אני אולי אציג את ההשקעות במסגרת תוכנית הפיתוח לחברה הבדואית בנגב בתחומי התעסוקה, או שאדוני יכוון אותי לשאלות ספציפיות.

מנסור עבאס: הייתה שאלה ספציפית אחת על רהט, סעיד, תרצה להתייחס?

סעיד אלחרומי: לא, אני חשבתי שהדיון על תוכנית 922 ולא על החברה הבדואית, הייתי מציע שנעשה דיון מיוחד לתוכנית הכלכלית של החברה הבדואית.

מנסור עבאס: כן, זה נכון.

מנסור עבאס: אז תוכל, יריב, להתייחס באופן כללי לחברה הבדואית ואחר כך נרחיב על זה בדיון אחר.

 << אורח >> יריב מן: כן.

 << אורח >> יריב מן: במסגרת ההחלטה 2397 , שהיא בעצם גוזרת חלק מהתקציבים מ-922, אבל יש בה גם הרבה מאוד כסף תוספתי חדש שהאוצר הביא בשנת 2017, יש השקעות בכל הנושא של עידוד התעסוקה דרך זרוע העבודה במרכזי ריאן ועברית תעסוקתית והשקעות בנושא של הנדסאים, הכשרת אחיות, בהיקף של 90 מיליון שקלים, וכמעט באותו סכום השקעות בעולם של משרד הכלכלה, בהיבטים של המעוף, הסוכנות לעסקים קטנים, תמרוץ מעסיקים, חוזר מנכ"ל 4.17.

 << אורח >> יריב מן: יש לנו גם את חוזר מנכ"ל 4.

 << אורח >> יריב מן: 49 שהוא ייחודי שבו בעצם אנחנו מעודדים יזמים מהחברה הבדואית ושבעה יזמים זכו בעידוד בהקמת המפעלים, למרות שהם לא יצואנים, באזור התעשייה עידן הנגב, באזור התעשייה שגב שלום, ואנחנו נשקיע השנה עוד 15 מיליון שקלים בנושא הזה ונמצה את התקציב.

 << אורח >> יריב מן: מעבר לכך בתחום של עולם של משרד הכלכלה זה עיקר ההשקעות.

 << אורח >> יריב מן: גם בהחלטה שלנו לא תוקצבו אזורי תעשייה חדשים, ואני אגיד למה.

 << אורח >> יריב מן: בהחלטה 3708, שהתקבלה בשנת 2011, מי שזוכר, עם קבלת המתווה של תוכנית פראוור בזמנו, בעצם הושקעו 124 מיליון בתחום של פיתוח אזורי תעשייה וכך הורחב אזור התעשייה עידן הנגב, שגב שלום, אבו קרינאת, שלמעשה כבר הוקם, ואזור תעשייה שמתוכנן עכשיו בכסייפה.

 << אורח >> יריב מן: עדיין לא הושלמו כל עבודות הפיתוח ולכן לא היה טעם מבחינת האוצר לעשות השקעה נוספת.

 << אורח >> יריב מן: הבעיה שלנו היום באזורים האלה היא, כמו שנאמר פה קודם, בחלקם יש עדיין בעיות בתחום הקרקע, אנשים שיש להם זיקה לקרקע והמדינה עדיין נמצאת איתם בסוג של דיאלוג.

 << אורח >> יריב מן: למשל אזור התעשייה שוקת, במסגרת החלטה 546 של כל המעבר של מערכת הביטחון לדרום, אז גם כן עדיין יש שם בעיות ברמת התכנון, יש התנגדויות של רשויות מקומיות, אבל זה אמור להיות אזור תעשייה מרחבי בדומה לעידן הנגב.

 << אורח >> יריב מן: לעידן הנגב יש אונה דרומית שצריך לפתח אותה שעדיין לא פותחה, יש שם תביעת בעלות מאוד גדולה.

 << אורח >> יריב מן: ברגע שההתמודדויות האלה יסתיימו, אני מקווה, יהיה אפשר להמשיך ולפתח.

 << אורח >> יריב מן: אבל מי שעובר באזור התעשייה עידן הנגב יכול לראות את ההתפתחות של עוד ועוד תעשיות שקמות שם ומנכ"ל משרד הכלכלה סייר שם ביום חמישי האחרון וגם באזור התעשייה באבו קרינאת.

 << אורח >> יריב מן: זה בתחומים שלנו.

מנסור עבאס: אוקיי, הבנתי אותך.

מנסור עבאס: סעיד, תרצה להתייחס עכשיו?

סעיד אלחרומי: יריב, בוקר טוב.

סעיד אלחרומי: אני חשבתי שאנחנו נעשה דיון מיוחד בתוכנית הכלכלית של הנגב, או בוועדת המשנה אצלי או בוועדה הזאת, אבל צץ משהו בימים האחרונים בנושא אזור התעשייה בחורה, שם בעלי עסקים ובעלי המגרשים קיבלו קנסות במאות אלפי שקלים בגלל הטענה של מינהל מקרקעי ישראל של שימוש שלא כדין או שהם בנו את המבנים לא כפי שהוקצה להם המגרש.

סעיד אלחרומי: כמובן שיש הבדל עמוק בין היתר הבנייה, בדרך כלל המינהל חותם על היתר הבנייה, לבין התביעה עצמה.

סעיד אלחרומי: אני אשמח אם אתה תיכנס ותדבר עם ראש מועצת חורה ותבינו על מה מדובר, אני סומך שאתה תיכנס לעובי הקורה בנושא הזה, זה ממש מעיב על חורה ועל אנשי העסקים שם באזור.

סעיד אלחרומי: שוב, אנחנו נקצה דיון מיוחד לתוכנית הזאת ונרד לפרטי הפרטים.

 << אורח >> יריב מן: אדוני, אני יכול להגיב?

מנסור עבאס: כן, במשפט אחד.

 << אורח >> יריב מן: קודם כל אני מסכים, חבר הכנסת אלחרומי צודק במאה אחוז, יש אכן באזור התעשייה הישן של חורה בעלי עסקים שקיבלו בעצם משבצות קרקע ממשרד הכלכלה, מינהל אזורי פיתוח, ובעצם מינהל מקרקעי ישראל פנה אליהם וביקש לראות שהם באמת משתמשים בהקצאת קרקע לטובת תעשייה וייצור.

 << אורח >> יריב מן: מישהו שקיבל קרקע למשל להקמה של בית מלאכה, נגריה או מסגריה או מפעל זה בסדר גמור, אבל אם הוא הפך אותו לבית מסחר בא מינהל מקרקעי ישראל והם אמרו סליחה, זה בעצם לא משמש את ייעוד הקרקע.

 << אורח >> יריב מן: אנחנו בדיוק ביום חמישי האחרון היינו עם מר חאבס אלעטאונה, ישבנו עם יזם באזור התעשייה הישן יחד עם דוד לפלר, מנכ"ל משרד הכלכלה, והנושא הזה נמצא כרגע על שולחנו של מנכ"ל משרד הכלכלה.

 << אורח >> יריב מן: אז, ברשותכם, מכיוון שזה כבר עלה באינסטנציה לרמה הגבוהה ביותר, זה נמצא על שולחנו של מנכ"ל משרד הכלכלה, ואני בעקבות הדיון הזה אעדכן אותו שהוועדה דורשת לקבל תשובות, אני רק ציינתי איפה נמצאת הבעיה, שבאמת בעלי העסקים צריכים לזכור שהעסקים חייבים להלום את הייעוד שלטובתו הם קיבלו את הקצאת הקרקע.

 << אורח >> יריב מן: זו תופעה, אגב, שקיימת בכל המדינה, היא לא קיימת רק ביישובי הבדואים בנגב וצריך לפתור אותה.

מנסור עבאס: תודה לך, יריב.

מנסור עבאס: חגי פורגס.

מנסור עבאס: שלום לך.

מנסור עבאס: אמנם אתה היום שייך למשרד העבודה והרווחה, אבל אנחנו רוצים שתתייחס לנושא של מעונות יום ומשפחתונים כי זה קשור לנושא של תעסוקה ואנחנו רואים שיש התייחסות בהחלטה 922 לתחום הזה.

חגי פורגס: נכון.

מנסור עבאס: איפה אנחנו עומדים והאם אנחנו עומדים ביעדים או לא.

חגי פורגס: בהקשר הזה החלטה 922 היא החלטה שהטילה עלינו משימה פשוטה יחסית שהיא לשריין תקציב.

חגי פורגס: אם הולכים על הפורמליסטיקה בהחלטה כתוב שמהתקציב שאנחנו מקצים לבניית מעונות יום רק צריך לשריין 25% וזה מה שעשינו, שריינו 25%.

חגי פורגס: זאת אומרת במובן הרשמי עמדנו בסעיף ההחלטה הזו.

מנסור עבאס: האם ניצלנו את זה או לא?

חגי פורגס: יפה, אז אני אומר, עכשיו החלק הקשה יותר והחשוב יותר מחולק בעצם לשני חלקים.

חגי פורגס: החלק הראשון הוא לתקצב, זאת אומרת שרשות תבקש בקשה והיא תקבל את התקציב כדי שכל ה-25% האלה ינוצלו ויוקצו לרשויות.

חגי פורגס: החלק השני הוא שהתקציב שהוקצה גם יבוצע, ימומש, שבסופו של דבר ייבנה המעון.

חגי פורגס: שני החלקים האלה ידעו עליות ומורדות בשנים האחרונות, לצערי רוב השנים לא היה ביקוש מלא לאותם 25%, בשנים מעטות כל ה-25% האלה הוקצו למגזר הערבי, רוב השנים נאלצנו להסיט לקראת סוף השנה את התקציבים האלה למגזרים אחרים ששם היה יותר ביקוש.

מנסור עבאס: מבחינת אחוזים אנחנו יודעים כמה ניצלנו וכמה לא ניצלנו במסגרת ההחלטה הזאת?

מנסור עבאס: נתונים, אנחנו רוצים נתונים.

מנסור עבאס: יש הבדל בין לנצל - - -

חגי פורגס: אז אני אומר שוב, ניצול מבחינתי מחולק לשניים, ניצול אחד זה ניצול של התקציב שהועמד לרשויות, האם הם ביקשו אותו, והחלק השני זה האם התקציב מבוצע, האם נבנים מעונות יום.

חגי פורגס: אני יכול להוציא פילוח של כל השנים האחרונות, כרגע אין לי את זה מולי.

חגי פורגס: אני אומר שוב, היו שנים שאפילו הוקצו יותר מ-25%, רוב השנים הוקצה פחות, באזור בין 15% ל-20% במקום 25%.

חגי פורגס: זה בהיבט הזה.

חגי פורגס: ובהיבט של הביצוע, גם כאן יש שנים שבהן אנחנו רואים ביצוע גבוה, שמעונות נבנים והתקציבים מוזרמים ויש מקומות שהמעונות לא נבנים, התקציב לא ממומש, והייתה פעם אחת גם שנאלצנו לבטל הרשאות והתקציב חזר למשרד האוצר.

סעיד אלחרומי: יש לי שאלה, בנושא מעונות היום בחברה הערבית בכלל נושא המימוש של התקציב תמיד, ברוב המקרים, נתקע בגלל שאין קרקע זמינה וידוע שתוכניות המתאר של הרשויות הערביות מתעכב ולכן התקציב מוקצב ובסופו של דבר בעצם חוזר לקופת המדינה, אדוני היושב ראש.

סעיד אלחרומי: כאן יש בעיה שהפתרון צריך להיות משולב, גם עם משרד הפנים ומינהל התכנון וגם עם מי שמקציב את התקציב הזה וראשי הרשויות שאנחנו שמים אותם במצב שיש להם כסף, אבל הם לא יכולים לנצל אותו.

חגי פורגס: אז חד משמעית זה נכון וגם מבקר המדינה העיר על זה באחד הדוחות האחרונים שלו, בנושא תנאי סף אצלנו להקצאת תקציב לבניית מעון, אחד מתנאי הסף הוא שיש היתר בנייה וברור לנו שיש קושי.

חגי פורגס: עכשיו, בגלל זה, בגלל הקשיים האלה בין היתר אנחנו מעת לעת מקצים תקציבים לתכנון מעונות, זאת אומרת עוזרים לרשויות מקומיות להגיע למצב שיש היתר, זאת אומרת לייצר מלאים של היתרים.

חגי פורגס: עכשיו אני שנייה פותח סוגריים.

חגי פורגס: דובר כאן על מינהל התכנון.

חגי פורגס: האגף למעונות יום, אין לנו שום כלי, שום יכולת, אנחנו גם לא מומחים בזה, על עתודות קרקע ועל תב"עות ועל תוכניות, כמו שאמרתם זה באמת מינהל התכנון, אנחנו לרשות כולם, למרות שאנחנו מאוד רספונסיביים בהיבט הזה.

חגי פורגס: אנחנו גם לא מכירים את התחום ואנחנו לא יודעים איפה החסמים ואיפה הבעיות.

חגי פורגס: מבקר המדינה הצביע על זה אז בדוח שצריך לדבר על זה עם מינהל התכנון ולראות איך פותרים חסמים שם.

חגי פורגס: אנחנו בהיבט הזה רספונסיביים, רשות שיש לה קרקע באה אלינו, רשות שאין לה קרקע, אנחנו לא יודעים על זה ואנחנו לא יכולים לפתור את זה ואני מבין שיש פה מצוקה, לכן הכלי הכי קרוב לסיוע פה זה ללוות את הרשות מתחילת הדרך ולא אחרי שיש לה היתר בנייה.

חגי פורגס: ופה אני ברשות

חגי פורגס: כם אני רוצה להגיד משהו, התקציבים לתכנון, בשונה מתקציב בינוי שתנאי הסף הוא יחסית מורכב, היתר בנייה, בתקציב תכנון אין תנאי סף, הרשות המקומית ממלאת טופס פשוט שאומר שהיא רוצה כסף לתכנון.

חגי פורגס: עד עכשיו היו שלוש הקצאות כאלה וברשות

חגי פורגס: כם אני אנצל את הבמה, בשנת 2014 היה שיווק מסיבי והייתה היענות מאוד מאוד גדולה של כל הרשויות ובמגזר הערבי בפרט, אני חושב שחצי מהתקציבים אז הופנו למגזר הערבי.

חגי פורגס: בשנת 2018 קיבלנו ברגע האחרון של שנת התקציב כסף לתכנון, לצערנו השיווק לא היה מספיק טוב ולא הגיעו בקשות מהמגזר הערבי ואני נוטה להאמין שבגלל שלא שיווקנו את זה ופה אני רוצה לנצל את הבמה, אנחנו השבוע יצאנו עם קול קורא חדש לתקציבי תכנון, אנחנו משווקים בכל הכלים שיש לנו ואני קורא מכאן לכל מי שמקשיב ומאזין שיקבל את כל הפרטים, אפשר גם לפנות אליי, לבקש תקציבי תכנון במקביל כמובן לתקציבי הבינוי שאנחנו מקצים, שזה ידוע.

מנסור עבאס: תודה לך, חגי.

מנסור עבאס: שמוליק דוד משתיל נמצא איתנו?

שמוליק דוד: כן.

מנסור עבאס: שמוליק, בבקשה במשפט אחד תתייחס לנושא שביקשת להתייחס אליו כי הדיון שלנו היום לא מתמקד באזור הנגב אלא בהחלטה 922, אבל ביקשת להתייחס וניתן לך הזדמנות.

שמוליק דוד: א', תודה רבה, ב', אני חוזר לדברים שאמר קודם עלא גנטוס, תקצוב שאין מאחוריו אחר כך ליווי ועבודה מעשית לביצוע נתקל בהרבה מאוד קשיים.

שמוליק דוד: בנגב אזור התעשייה עידן הנגב ברהט מצליח, אזור התעשייה בשגב שלום מקרטע, התקדם לאט, לאט לאט בנו עוד ועוד, אפשרו פעולות מלאכה וכו'.

שמוליק דוד: בביר הדאג' למשל, למרות שזה יישוב מוכר מ-2003 ולמרות שהיה אמור להיות שם אזור תעשייה ולמרות שזה היישוב הכי עני בנגב והכי עני במדינה, למיטב הבנתי, לפי נתוני הביטוח הלאומי, אין שם עד היום הזה אזור תעשייה, מה שהובטח בתוכנית החומש 2012, כל התוכנית של היישוב תקועה.

שמוליק דוד: באבו קרינאת תוכנן אזור תעשייה ב-2012 במסגרת תוכנית החומש הראשונה, נתקע משך שנים ארוכות על תביעות בעלות, על טעויות של רשות הבדואים, ובשנה האחרונה התחילו לקדם אותו וישנה בנייה וישנן פעולות מעשיות של הקמת שטחי תעסוקה.

שמוליק דוד: יישובים אחרים שהובטח, היו אמורים לקום חמישה אזורי תעסוקה, זה לא קרה.

שמוליק דוד: כרגע ישנה הבטחה להקים עשרה אזורים, ישנם תהליכים להקמה של עשרה אזורים שיהיו קרובים יותר ליישובים הבדואיים בנגב, או בתוכם, התהליך הזה, המשמעות שלו שמשך שנים אותם אזורים שהיו צריכים לקום מ-2012 ואילך, היום אנחנו בסוף 2020, אותם אזורים לא קמו ברובם והתוצאה היא פגיעה קשה מאוד בכלל העובדים בנגב בציבור הבדואי ובפרט בנשים הבדואיות שאזורי תעשייה כאלה היו אמורים לתת להן מענים משמעותיים.

שמוליק דוד: לדעתי זה נושא שצריך לחקור אותו לעומק, כיצד קורה שבמשך שנים ארוכות לא מצליחים להקים אזורי תעשייה ומה גורם לכך.

מנסור עבאס: תודה לך, שמוליק.

מנסור עבאס: הדר, אנחנו חוזרים אלייך.

מנסור עבאס: את רוצה להתייחס לנושא של מרכז הכוון תעסוקתי?

הדר וינטר גולן: מרכזי הכוון תעסוקתי שייכים לזרוע עבודה במשרד הרווחה, אתה מדבר על מרכזי ריאן?

מנסור עבאס: כן, מרכזי ריאן.

הדר וינטר גולן: זה שייך למשרד אחר, אני מתנצלת.

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: את רוצה להתייחס לדברים שנאמרו פה לפני שאנחנו מתחילים שלב סיכום?

הדר וינטר גולן: ראסם רוצה להגיב, אם אפשר לפתוח לו את המיקרופון.

ראסם נאטור: אני אתייחס לגבי ביר הדאג'.

ראסם נאטור: אז לגבי ביר הדאג', אנחנו הקצבנו כסף רב לנווה מדבר, סכום של 38 מיליון שקל לשני אזורים, אבו קרינאת ולביר הדאג'.

ראסם נאטור: בביר הדאג' פשוט יש תביעת בעלות, יש תביעות בעלות, יש שם אנשים שגרים על אזור התעשייה ועד שלא יפונו לשכונה חדשה אז ראש המועצה ביקש לא לקדם את האזור.

ראסם נאטור: זו התשובה לגבי ביר הדאג' וזה עדיין עד היום אותה סיבה.

ראסם נאטור: זה מה שאמרתי לכם, חסמים אובייקטיביים שלא קשורים למשרד.

ראסם נאטור: אני רוצה לומר עוד נתון חדש, מאז הכנסת השר פרץ ורן קויתי ליחידה, אנחנו סיכמנו עם רשות הבדואים שכל נושא הקמת אזורי התעשייה יעבור בחזרה ליחידה שלנו לכן אנחנו היום אחראים על הקמת אזורי התעשייה גם בדרום והתחלנו לעשות תוכנית ויש לנו תוכנית מוכנה ומסודרת לכל יישוב ויישוב.

ראסם נאטור: זה באופן כללי.

ראסם נאטור: לגבי אבו קרינאת, באבו קרינאת פותח אזור תעשייה, יש שם שטח של 130 דונם מפותח, יש עוד שלב ב', יש שם בערך 23 יזמים שקיבלו קרקעות, אף יזם עדיין לא עלה על הקרקע מסיבות פרטיות מקומיות ומאבקים מקומיים.

ראסם נאטור: כשזה ייגמר אנחנו ניכנס לשלב ב', אבל אזור אבו קרינאת מפותח.

ראסם נאטור: יש בניין אחד, אנחנו מצפים שיקומו עוד בניינים והוא יכול להכיל עוד 60 יזמים.

ראסם נאטור: זה לגבי אבו קרינאת וביר הדאג'.

מנסור עבאס: תודה לך, מר ראסם.

הדר וינטר גולן: ברשותך, אני אשמח להגיד עוד כמה מילים קצרות לסיכום.

מנסור עבאס: כן.

הדר וינטר גולן: רק להגיד עוד איזה שהיא אמירה כללית, שאנחנו במשרד כן מנסים לבדוק איפה אפשר באופן כללי בכלי הסיוע, גם אם הם מחוץ להחלטת הממשלה, לראות איך אנחנו מתאימים אותם לאוכלוסיית המיעוטים.

הדר וינטר גולן: אנחנו שמים דגש על תעסוקה של נשים ערביות ומנסים כל העת לחשוב גם ביחד עם הציבור איזה עוד דברים אפשר לעשות כדי לקדם את הנושאים האלה וגם אני אגיד, נמצא פה ידידי סמי להיאני מהמשרד לשוויון חברתי, גם איתו אנחנו כרגע עובדים על חשיבה של לקראת החלטת החומש הבאה וחושבים על שיתוף ציבור שאנחנו רוצים לעשות יחדיו איזה עוד דברים ואיזה עוד חסמים כדי שבאמת נגיע לתוכנית הבאה אולי גם עם דברים אחרים מעבר למה שהועלה פה במהלך הדיון.

מנסור עבאס: אוקיי, תודה לך, הדר.

מנסור עבאס: אמין אבו חייה נמצא איתנו?

מנסור עבאס: מר סמי להיאני?

סמי להיאני: כן, אכן אני נמצא איתכם, אני מקשיב עוד מתחילת הישיבה.

סמי להיאני: שמעתי בכובד ראש את כל ההתייחסויות ואת כל המדברים.

סמי להיאני: אני רוצה רק להתייחס בצורה כוללת וכללית כממונה וכעובד מול משרד הכלכלה לכל הסעיפים של 922.

סמי להיאני: בכללי כמעט מיצינו את כל התקציבים הקיימים בהחלטה 922 ובכלל זה התוספת הכספית בסעיף 3ג' המתייחס ל-24 מיליון שקל למרכזי העסקים.

סמי להיאני: אני רוצה להגיד ולהרים תודה לשר הכלכלה שהצליח למצוא תקציב נוסף להמשך הפעילות של מרכזי העסקים במגזרי המיעוטים, או במגזר הערבי ספציפית, להמשך עד סוף 2021 על אף שבוועדת הכלכלה חשבנו על האפשרות להסב את מרכזי העסקים האלה למרכזי פיתוח טכנולוגיים ואני אשמח שנשתף פעולה גם ב-2021 כדי להפוך את המרכזים האלה ליותר יעילים.

סמי להיאני: באשר לנושא של היצוא, אני רוצה גם להגיד סופר תודה ולא רק תודה לאגף סחר חוץ, לשיתוף הפעולה הפורה שהוא עושה ביחד עם המגזר הערבי ונותן את האפשרות גם לאלה שעוד לא ייצאו וגם לאלה שייצאו מעט להשתתף בשתי התוכניות הקיימות, של"ב ו'כסף חכם', ובנוסף גם לתת 75% מהתוכנית הכלכלית ליזמים מהמגזר הערבי כדי להאיץ ולפתח את הנושא של היצוא.

סמי להיאני: סך העבודה וסך שיתוף הפעולה הקיים עם משרד הכלכלה הוא טוב, אני רוצה רק לנסות ולחשוב ולנסות להאיץ את המצב מטוב למצוין ובמיוחד עם האגף לפיתוח אזורי תעשייה, ששם רמת התקציב הייתה, כמו שנאמר, מאוד דלילה, חוץ מ-18' ו-19' שהמשרד לשוויון חברתי יחד עם משרד האוצר ומשרד הכלכלה הקצו 75 מיליון שקל כדי להאיץ, אבל החסמים שנבעו כתוצאה מהשטח לא נתנו לנו להאיץ את ביצוע המערכות.

סמי להיאני: מה שכן צריך לחשוב לעומק, כמו שהדר וינטר ממשרד הכלכלה אמרה, ואנחנו יושבים כבר יותר מחודש וחצי-חודשיים כדי לנסות לעשות חשיבה איך להסיר חסמים, מה אנחנו יכולים לעשות בנושא של יזמות ובנושא אזורי תעשייה ולעשות את זה יותר טוב.

סמי להיאני: תודה, תודה שנתתם את ההזדמנות.

מנסור עבאס: תודה לך, מר להיאני.

מנסור עבאס: אנחנו נסכם.

מנסור עבאס: אנחנו מודים לנציגי משרד הכלכלה, התעשייה ולכל הנציגים של המשרדים השונים והמשתתפים בוועדה הזאת.

אמין אבו חייה: שלום, שומעים אותי?

מנסור עבאס: אני אקטע את הסיכום שלי ונרצה לקחת התייחסות ממך אם זה אפשרי.

אמין אבו חייה: שלום לכולם.

אמין אבו חייה: אני רוצה, ברשותכם, להתייחס לשני דברים שקשורים למשרד הבינוי והשיכון.

אמין אבו חייה: האחד, בתב"עות שאנחנו מפתחים בתכנון, בדרך כלל אנחנו מגישים על מגורים - - -

מנסור עבאס: אמין, מה זה תב"עות?

מנסור עבאס: תב"עות, זה גם נאמר על ידי ראסם.

מנסור עבאס: למה אתם מתכוונים כשאתם אומרים שאתם מפתחים תב"עות?

אמין אבו חייה: כשאנחנו מתכננים תב"עות למגורים, אם התב"ע מכילה בתוכה גם שטחים למסחר או תעסוקה קלה או תעשייה קלה, אנחנו גם את זה מכילים בתוך התכנון שלנו, כך שלמעשה אנחנו מבינים שלפעמים הצורך הוא תמהיל בין מגורים לבין תעשייה קלה או תעסוקה קלה, וחלק מהתב"עות שלנו, בעיקר ותמ"לים גדולים, מכילים גם אזורי תעשייה.

אמין אבו חייה: מעבר לזה אין לנו תקציב למעשה ייעודי לתחום הזה כי אנחנו עוסקים רק בעניין מגורים.

אמין אבו חייה: דבר נוסף שאנחנו כמשרד הבינוי והשיכון כן מקדמים, זה בניית מעונות יום בשכונות חדשות.

אמין אבו חייה: מכיוון שמעונות יום פעם היה במשרד הבינוי והשיכון ועבר למשרד הכלכלה, משרד הרווחה, עבר כמה ידיים במעלה הדרך, אנחנו לא מתוקצבים למעונות יום, אבל כשאני בונה בנייה חדשה בשכונות חדשות אני כן מעמיס או מוסיף תקציב לבניית מעונות יום כדי להשלים את השכונה.

אמין אבו חייה: אנחנו גם שותפים שם לפתח שכונות חדשות גם בהיבט של מוסדות ציבור שמתאימים לצרכים של אותה שכונה חדשה או אותו פרויקט חדש שהוא משמעותי מאוד.

אמין אבו חייה: בדרך כלל זה בשכונות גדולים.

מנסור עבאס: תודה, מר אמין.

מנסור עבאס: אני חוזר לסיכום.

מנסור עבאס: אני מודה לנציגי משרד הכלכלה ולמשרדים השונים ולנציגים האחרים שהשתתפו בדיון הזה.

מנסור עבאס: הוועדה מתרשמת שאין בתוכניות שהוגשו בפניה יעדים ברורים שמשרד הכלכלה פועל להגיע ולממש אותם ולכן אנחנו לא מצליחים לקשר בין התוכניות השונות למטרות מוגדרות וספציפיות ולכן הוועדה ממליצה או דורשת ממשרד הכלכלה, ואולי גם ברמת הממשלה, כן לקבוע יעדים בתחום של פיתוח כלכלי ושל תעשייה ומסחר ותעסוקה בחברה הערבית.

מנסור עבאס: אנחנו גם מתרשמים שהתוכניות המוצגות וגם התקציבים שנמצאים בתוך התוכניות אינם הולמים את הצרכים האמיתיים של היישובים ושל החברה הערבית בכלל, היישובים של החברה הכללית ושל המגזר הדרוזי ושל המגזר הבדואי בצפון וגם בדרום בנגב.

מנסור עבאס: הוועדה גם לא מקבלת לידיה את הנתונים המלאים שדרכם היא יכולה להעריך את מידת ההצלחה או הכישלון של יישום תוכנית 922, אבל מבחינת ההתרשמות הראשונית אין ספק שהנתונים צנועים ולא הולמים את התקוות שאנחנו תולים בתוכנית הזאת, במיוחד בסעיפים שקשורים למשרד הכלכלה.

מנסור עבאס: אנחנו כמובן דורשים לקבל נתונים, במיוחד על נושא של יצוא חוץ, מספר המשתתפים בתוכניות השונות, כמה מהווה יצוא החוץ הערבי מכלל היצוא במדינת ישראל ולקבל נתונים על היעדים בתחום הזה, אם יש בכלל יעדים, ואם לא אז כן לקבוע יעדים.

מנסור עבאס: אנחנו נפנה בנושא הזה.

מנסור עבאס: כמו כן אנחנו דורשים ממשרד הכלכלה והתעשייה לתת עדיפות ראשונית לפיתוח אזורי תעשייה ומה שמתלווה לזה, כמובן מרכזי מעוף ומרכזי עסקים.

מנסור עבאס: אני חושב שאנחנו מאמצים את המתווה שהציג מר ראסם נאטור ובפירוט שהוא הציג, גם מבחינת המישורים השונים של המתווה שהוא הציג וגם מבחינת התקציבים שהוא הציג בדבריו.

מנסור עבאס: אנחנו ניקח את זה כחלק מהסיכום ומהדרישות שאנחנו מעלים.

מנסור עבאס: כמובן שהוועדה סבורה כי תקציב של שבעה מיליון שקל שנותר מהתקציב של 400 מיליון שקל המיועדים לפיתוח אזורי התעשייה אינו סביר ואינו מספק את הצרכים ולא מצביע על מדיניות רצינית שכן מעוניינת ורוצה לפתח את הכלכלה בחברה הערבית בכלל וביישובים.

מנסור עבאס: הוועדה מבקשת לקבל רשימת רשויות המערימות קשיים או שלא מצליחות להתמודד עם האתגר של פיתוח אזורי תעשייה בשל בעיית הקצאות קרקע ובשל בעיות וחסמים תכנוניים.

מנסור עבאס: הוועדה גם מבקשת ממשרד הרווחה להעביר לעיונה את פירוט התקציב שיועד לבינוי מעונות בפילוח של שנים, יישובים, הקצאת תקציבים, כמה נוצל ולא נוצל ומה מומש מהתקציב שיועד בתוכנית הזאת.

מנסור עבאס: אלה הדברים, אנחנו גם נתייחס בסיכום הזה לנושא של עידוד תעסוקה.

מנסור עבאס: אנחנו דורשים לקבל נתונים בתחום הזה, כמה אנשים באמת קיבלו סיוע דרך התוכנית של עידוד תעסוקה ומה היעדים בתחום הזה.

מנסור עבאס: אנחנו מתייחסים גם לנושא של תוכנית הכשרות מתמחים, נבקש לקבל נתונים כמה אנשים השתתפו ומה התוכניות העתידיות של משרד הכלכלה בתחום של הכשרת מתמחים לתעשייה עתירת ידע.

מנסור עבאס: אלה מקצת הדברים שעלו בישיבה.

מנסור עבאס: אני שוב מדגיש שהאתגר שעומד בפנינו בקשר לתוכנית 922 ולכל התוכניות שמקבילות בחברה הערבית בכלל, במגזרים השונים בתוך החברה הערבית, המגזר הדרוזי, בדואי בצפון ובדרום, אני מדגיש את הנושא של חשיבות התוכניות, אם במעלה הראשונה, אבל גם חשוב מאוד שבסופו של דבר נצליח לממש את הפוטנציאל שיש בתוכניות האלה ולא להסתפק בסופו של דבר במספרים או בשיעורים שהם דיו על הנייר.

מנסור עבאס: כמובן שאנחנו מברכים את החלטת הממשלה שהייתה בשבוע שעבר על הארכת תוכנית 922 ומתן הזדמנות נוספת לנצל את הסכומים שנמצאים בתוכנית הזאת, אבל אנחנו מדגישים, שוב, שיש להשקיע מאמץ נוסף כדי לוודא שאכן התקציב הזה מנוצל, למרות שאנחנו מבינים את הקושי באתגר הזה, מה שלא נוצל בחמש שנים יהיה מאוד קשה לנצל אותו בשנה אחת, אבל זה אתגר.

מנסור עבאס: אם יש כוונות וטובות ורצון ומדיניות שמסירה את החסמים ומאיצה את התהליכים אין ספק שאנחנו נצליח לעשות את זה.

מנסור עבאס: אני מאוד מודה לכל המשתתפים, אני מאוד מודה לצוות הוועדה ומכריז על נעילת הישיבה, להמשך מעקב ודיון.

מנסור עבאס: תודה לכם.