ועדת משנה לעניין קשרי ישראל והתפוצות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 2, 2020-11-03 13:06

מיכל וונש: שלום לכולם.

מיכל וונש: זה דיון שני של ועדת המשנה לעניין קשרי ישראל והתפוצות, דיון, ודיונים בכלל, שנקיים גם אל מול תגרי התקופה הנוכחית בה אנחנו חיים וגם בכלל, עם האפשרות והתקווה שנזהה גם את ההזדמנויות שלצד המשבר הנוכחי ונדע למצות אותן כדי שהוכל לפעול קדימה.

מיכל וונש: אני חושבת שדווקא הדיון הזה המחיש לי עד כמה האמירה הזאת, שאני חוזרת עליה שוב ושוב - ההזדמנויות שלצד המשבר – בעצם זה שקמה קואליציה למען הנסיעה החינוכית לישראל שלא הייתה קיימת קודם, של כ-40 ארגונים שונים שמפעילים נסיעות שונות ואני חושבת שאתם ממחישים – ואני באמת מודה לכל מי שנמצא אתנו גם ב-זום וגם כאן פיזית – להזדמנויות שלצד המשבר ולהכרח שלנו לעבוד יחד ולייצר הזדמנויות כאלה בכל הנושאים ובטח בנושא הזה.

מיכל וונש: תודה לכל מי שנוכח כאן וגם למי שב-זום.

מיכל וונש: המטרה של הדיון היא להנגיש או להעלות ולהציף את האתגרים הללו שמשותפים לכולנו, למדינת ישראל, לתפוצות ולכלל הארגונים שעוסקים בכך בהרבה מאוד אדוות ולא רק הנסיעה עצמה.

מיכל וונש: האתגרים הללו מחייבים אותנו ביתר שאת בתקופה הזאת גם לזהות מה אפשר לעשות דווקא בתקופה הזאת וגם כמובן לקראת היערכות של שינוי או שגרה חדשה.

מיכל וונש: כל פעם שמישהו אומר נחזור לשגרה, אני אומרת חס וחלילה.

מיכל וונש: נחזור לשגרה, אז לא יצא כלום מהתקופה המאתגרת הזאת שיש לה הרבה מאוד מה ללמד אותנו.

מיכל וונש: אני מאוד מקווה שגם הדיונים כאן יאפשרו לנו לייצר את השגרה החדשה לצד הקורונה או אחרי הקורונה.

מיכל וונש: כרגע זה גם וגם כי זה קצר מועד לצד הקורונה ובעזרת השם גם אחרי הקורונה.

מיכל וונש: כאמור, זוהי הפגישה השנייה של הוועדה הזאת.

מיכל וונש: אנחנו נשמע כאן היום מהקבוצות השונות, מהנציגים שלהן ואני מתנצלת מראש אם לא כל הקבוצות תשמענה את קולן באופן ישיר, אבל העובדה שיש את הקואליציה הזאת מאפשרת לי לדעת ולהניח שבעצם מה שאנחנו נשמע מייצג.

מיכל וונש: אם יש דברים שהחסרנו, אני מבקשת להנגיש לוועדה, גם בכתב - אנחנו מאוד מאוד נגישים - בהמשך לדיון הזה על נקודות נוספות שאולי לא עלו.

מיכל וונש: אני חושבת שהעובדה שאנחנו מצד אחד מאחדים כאן את כל הקבוצות הללו ואת המנעד הרחב שלהן, אני שוב רוצה לברך על העובדה שמנעד רחב של נסיעות וקבוצות, גילים ושיוכים דתיים, ערכיים, גיאוגרפיים, זה כל כך נכון ויש בזה מסר כל כך חשוב גם כלפי כל הקבוצות שאנחנו מביאים ארצה וגם מה שאני קוראת שינוי התפיסה בכלל בנושא הזה של קשרי ישראל-תפוצות.

מיכל וונש: אנחנו נשמע מכולכם.

מיכל וונש: אנחנו יודעים שההשלכות של העובדה שלא מצליחים להגיע ארצה הן קשות.

מיכל וונש: ההשלכות שאין את ההזדמנויות לחוש ולחוות באופן חווייתי גם את מדינת ישראל וגם את הקשר לזהות היהודית.

מיכל וונש: יש לכך השלכות גם על קשר ישראל-תפוצות וגם כמובן על הקהילות עצמן בהקשר של המשכיות יהודית, עמיות יהודית.

מיכל וונש: אני רוצה לומר שהעובדה שאין את הנסיעות הללו צריכה להדאיג אותנו והדאגה הזאת צריכה גם להתבטא בתעדוף להתייחסות מה עושים עם העובדה שאין את הנסיעות הללו וגם תקציבית מה עושים כדי לוודא שהן תמשכנה להתקיים גם כאן וגם ביום שאחרי.

מיכל וונש: אני כל הזמן אומרת שהפילנתרופיה כפי שאנחנו מכירים אותה היום, תחדל להתקיים.

מיכל וונש: שוב, ההזדמנויות שלצד המשבר.

מיכל וונש: אפשר לקחת את זה למקומות מאוד חיוביים אבל אסור לנו לעצום עיניים אל מול מה שאנחנו יודעים שיהיה האדוות הנוספות – גם, לא רק – בתוכניות כאלה שמבוססות הרבה מאוד על תמיכה פילנתרופית על כל ההשלכות של זה.

מיכל וונש: העברנו את השאלות הללו מבעוד מועד.

מיכל וונש: אני אעלה את השאלות למי שאולי לא ראה אותן.

מיכל וונש: כיצד התוכניות של הסיורים בישראל התאימו את עצמן למשבר הקורונה עד כה, זה בקצר מועד ובטווח רחוק מה הן התוכניות לעתיד.

מיכל וונש: במצב הנוכחי מה הן התחושות העולות בעקבות משבר הקורונה בקרב האוכלוסיות הצעירות ביהדות התפוצות.

מיכל וונש: אני חושבת שחשוב לתת על כך את הדעת.

מיכל וונש: יכול להיות שזה גם משליך על סוגי האינג'מנטס, גם הנסיעות אבל גם מה שקורה בתווך עד שיש נסיעות.

מיכל וונש: מהגורמים הממשלתיים שמצטרפים אלינו ארצה לשמוע האם קיימת מדיניות הוליסטית, תכניות להיערכות לאפשר למסעות הללו גם פיזית להגיע לארץ, גם בתעדוף כפי שרק בשבוע שעבר ציינו את שבוע העלייה וכפי שאנחנו יודעים חלק מהתוכניות מתנקזות לנושא הזה של עלייה, וגם אנחנו בוועדת המשנה לקשרי ישראל והתפוצות שמכירה בחשיבות של הקשר הזה.

מיכל וונש: אני חושבת לכן שחשוב שנקיים את השיח המשותף הזה ונשמע מה קורה בצור המתכללת בין כל הגורמים שנמצאים אתנו כאן היום.

מיכל וונש: נתחיל מנציגי הארגונים עצמם.

מיכל וונש: הקואליציה למען הנסיעה החינוכית לישראל.

מיכל וונש: נמצאת אתנו בקי כספי מ-JNFA.

רבקה כספי: תודה רבה.

רבקה כספי: כבוד לנו ואנחנו מודים לך חברת הכנסת קוטלר וונש על שכינסת את הישיבה היום.

רבקה כספי: אני רוצה לפתוח בשלוש נקודות מרכזיות כדי לתת מסגרת להמשך הדיון.

רבקה כספי: קודם כל, זה לא חדש לאף אחד שבגדול ישראל סגורה לתיירות כבר הרבה מאוד זמן וזה פוגע באופן עמוק ביותר בכל תעשיית התיירות כאן בארץ.

רבקה כספי: אני קראתי שבחודש ספטמבר בלבד הייתה נפילה של 96 אחוזים בתיירות הנכנסת לישראל ולא צריך להרחיב כמה זה כואב לנהגי אוטובוסים, מדריכי טיולים, בתי מלון וכל המגזר.

רבקה כספי: האובדן הזה ליהדות התפוצות הוא אישי וקהילתי וזה גורם לכאב מאוד מאוד עמוק כי בדיוק כמו שציינת, אין לנו כלי יותר טוב.

רבקה כספי: הנסיעות לארץ הן אבן יסוד של העבודה שלנו לבנות ולחזק את הזהות היהודית של המשתתפים וזה גם הכלי המרכזי שלנו לחבר אותם לישראל.

רבקה כספי: אנחנו כאן עומדים על סף תהום כי חלילה אנחנו יכולים לאבד עשרות שנים של עבודה, של בניית מגזר שלם שמאפשר ומחזק את הנסיעות האלה.

רבקה כספי: אבן יסוד של העבודה שלנו היא לבנות את הזהות היהודית ואת החיבה והקישור של הקהילות אל מדינת ישראל.

רבקה כספי: הנקודה השנייה, ואת נגעת בה, היא שאנחנו עושים את שלנו.

רבקה כספי: סיפור הלידה של הקואליציה שלנו הוא דבר שמדבר בעד עצמו.

רבקה כספי: זה 37 ארגונים שונים שמביאים כל שנה כ-80,000 משתתפים שרובם הם מתחת לגיל 30, כלומר, בשלב מאוד מרכזי בבניית הזהות שלהם כאזרחי העולם, כאזרחים בוגרים שיכולים לבחור בכיוון זה או אחר.

רבקה כספי: לרוב הנסיעות האלה מביאים חברים של קהילות היהודיות אבל לא רק.

רבקה כספי: זה גם כלי מרכזי של בניית האדם מתוך העולם הנוצרי למדינת ישראל.

רבקה כספי: הקואליציה הקימה את עצמה מתוך צורך אמיתי.

רבקה כספי: פנו אלינו בבקשה שנעזור בכינוס הקבוצה אבל הצורך בא מהשטח.

רבקה כספי: לא אנחנו היינו אלה שבאנו ואמרנו שזה כדאי.

רבקה כספי: מעל חצי שנה נפגשים בארבע מטרות כאשר האחת היא לשמר את התשתית שמאפשרת את כל התוכניות האלה, השנייה – ואני חושבת שזה חשוב מאוד שכולם ידעו – לדאוג שאף אחד מהמשתתפים הפוטנציאליים לא ילך לאיבוד בדרך כי הוא היה מועמד לטיול בגיל תיכון ועד שנחזור לנסיעות האלה, אולי הוא יהיה בשנה שנייה באוניברסיטה וזאת כבר קבוצה אחרת של הזדמנויות.

רבקה כספי: הארגונים התחייבו זה לזה וכולם ביחד שאנחנו נדאג להעביר את ההזדמנויות האלה כדי לחבר את המשתתפים שכרגע נחסכה מהם החוויה הזאת.

רבקה כספי: אנחנו ביחד מאותתים לכל השטח שאנחנו כאן, אנחנו עובדים ביחד, אנחנו נהיה כאן כדי לקבל אותם ברגע שזה יתאפשר.

רבקה כספי: אנחנו עובדים ביחד על השיח מול הממשלה בדיוק ברוח הישיבה היום.

רבקה כספי: אני חושבת שראוי לומר שהיינו צריכים את הקואליציה הזאת אבל קורונה דחפה ליציאה.

רבקה כספי: ברור שעל הנסיעות לטווח הקצר, תכף נשמע על כמה הצלחות מאוד לגבי הבאת קבוצות בטווח הרחוק יותר ואנחנו מקווים שההצלחה הזאת פותחת דלת למחשבה ולאישורי כניסה לקבוצות האחרות כמובן עם כל אמצעי הזהירות הנדרשים.

רבקה כספי: העבודה של הקואליציה היא משותפת לאינטרס של מדינת ישראל וגם לקהילות היהודיות בחוץ לארץ.

רבקה כספי: כמו שכבר אמרנו, זו הדרך שלנו לחזק ולבנות את הזהות היהודית.

רבקה כספי: זה מניח את כל התשתית לאהדה לישראל לאורך עשרות שנים בחייהם של האנשים שמשתתפים.

רבקה כספי: זה מצד הקהילות בחוץ לארץ.

רבקה כספי: מצד המדינה, אנחנו יודעים שאנחנו זקוקים לתמיכות האלה, שאנשים מעבר לים שרוצים טוב לישראל, שמוכנים לעבוד קשה בכל מיני צורות וגם בצורה מאוד פרקטית.

רבקה כספי: אנחנו יודעים שכל המגזר של התיירות אמור להיות המגזר האחרון לצאת ממשבר הקורונה וכולנו כאן כואבים את כאב האנשים שהם לא יכולים לדמיין חזרה לעבודה.

רבקה כספי: הארגונים האלה לקח ואת הצד הראשון והאמיץ, להניח את האינטרסים הפרטניים של כל אחד אלא לעבוד ביחד.

רבקה כספי: תקוותנו שהממשלה תענה באותו מטבע והיא תסייע לנו להחזיר המשתתפים בנסיעות האלה לארץ, כמובן עם הזהירות הנדרשת.

רבקה כספי: כפי שאמרת בהתחלה ובזה אני אסיים.

רבקה כספי: אנחנו מאמינים שנכון לתת תעדוף לקבוצות האלה ואנחנו בטוחים שיש דרכים ויגרום לעידוד התיירות בארץ, אם זה סבסוד לבתי מלון, או לחברות האוטובוסים וכולי וכי הכסף הזה יישאר בארץ ויפעיל מחדש את המגזר הזה שכולנו רוצים לראות אותו פועל בהתאם לאפשרויות.

מיכל וונש: תודה רבה.

מיכל וונש: אני אחדד כמה נקודות שהעלית שמאוד מאוד נוגעות גם להמשך הדיון.

מיכל וונש: נקודה אחת היא לשדר את תחושת הדחיפות והחירום שאני בטח חשה אותה לצד ההזדמנות עליה דיברתי, לצד הצד האופטימי יותר, האחרית שיש לנו גם כמה שמאיר את הדרך בכלל לשינוי הפרדיגמה - שאני חושבת שגם את נגעת בה – לתפיסה שלנו של קשרי ישראל-תפוצות.

מיכל וונש: תפיסת יחסי ישראל-תפוצות שצריכה בעצמה לעבור איזשהו שינוי פרדיגמטי.

מיכל וונש: אני חושבת שאנחנו נוגעים בו גם בדיון הזה, באמצעות הדיון הזה, באמצעות הנושא הזה.

מיכל וונש: זו חלק מהסיבה שוועדת המשנה הזו קמה, מתוך כנסת ישראל, להכיר, לדעת, להבין ולהנגיש את החשיבות של השינוי הפרדיגמטי הקיים, מה זה אומר קשרי ישראל-תפוצות אל מול המציאות הנוכחית.

מיכל וונש: אני רוצה לומר שוב שהעובדה שהקמתם את הקואליציה הזאת, יש בה מסר מאוד חשוב גם מבחינת מהות וגם מבחינת נראות והוא נכון מכל כך הרבה בחינות.

מיכל וונש: אני מאוד מעריכה את העובדה שיש את הרצף, את המאגר הזה שמאפשר לא לאבד אף אחד.

מיכל וונש: אני חושבת שאם הערך המוסף הגדול של הדבר הזה יהיה גם זה, יש בכך אמירה מאוד מאוד משמעותית לגבי הנושא גם באופן כללי.

מיכל וונש: כמובן שנבקש לשמוע מגורמי המקצוע שנמצאים כאן כיצד יכול לבוא לידי ביטוי התעדוף הזה, התקצוב והתמיכה בהתייחס לדחיפות וגם לשינויים שנעשו עד כה.

מיכל וונש: אני אשמח לשמוע את יהודה מהסוכנות היהודית.

יהודה סטון: בשמחה.

יהודה סטון: אני קודם כל מבקש לברך.

יהודה סטון: אני חושב שהדיון הזה הוא אקוטי, משמעותי ורלוונטי בין שאר כי מתקיימים הרבה מאוד דיונים מול גורמי ממשלה שונים.

יהודה סטון: יש כאן צורך לאגום אותם.

יהודה סטון: לפני שאני אתן סקירה לגבי מה שנעשה עד עכשיו מול הממשלה, בגדול המשבר הזה שולח עמים ומדינות להיכנס פנימה ולא לחבור יחד.

יהודה סטון: כל אחד סוגר את השערים שלו, מוודא שלא יבואו, אני אשמור על עצמי.

יהודה סטון: אנחנו אפילו רואים את זה ברמת ערים.

יהודה סטון: חומות או לא חומות, לא משנה.

יהודה סטון: בהקמת הקואליציה יש מסר שאומר שלאתגרים גדולים צריך לחבור יחד.

יהודה סטון: זה האופן שבו העם היהודי פעל וזה האופן שייקח אותנו קדימה.

יהודה סטון: במובן הזה אנחנו יותר מאשר מברכים על כך.

יהודה סטון: אני חושב שזה אקוטי, משמעותי ואנחנו שמחים שניתן לזה ביטוי גם כאן במדינת ישראל.

יהודה סטון: אם נסתכל על השוק, כמו שבקי אמרה, אנחנו מדברים על שוק של בין 80,000 ל-100,000 צעירים שמגיעים לכאן בשנה רגילה, שאני חושב שמשפיעים על מדינת ישראל בשלושה אלמנטים.

יהודה סטון: בראש ובראשונה על יחסי ישראל-תפוצות.

יהודה סטון: אנחנו יודעים להגיד היום שלמעלה ממחצית ממי שמבקר בישראל, בסוף מוצא את עצמו בתפקידי הנהגה כאלה או אחרים, בעבודה בתוך הקהילות היהודיות בעולם.

יהודה סטון: זה אומר שאנחנו מאפשרים למי שיתפוס עמדות הנהגה ביהדות התפוצות להיות בקשר ישיר אתנו.

יהודה סטון: אנחנו יודעים שמי שמנהיג את הקמפוסים החבר'ה הצעירים האלה, כנ"ל.

יהודה סטון: 50 אחוזים מהם ביקרו בישראל ואני מדבר על חוויות קצרות או ארוכות שנמצאות בישראל.

יהודה סטון: אנחנו יודעים שהתוכניות השונות שקיימות מביאות לכאן רופאים, מתמחים.

יהודה סטון: אנחנו יודעים להגיד שהן מביאות לכאן מורים.

יהודה סטון: יש לנו עכשיו תוכנית מסע שיכול להיות שידברו עליה לאחר מכן.

יהודה סטון: אנחנו יודעים לומר שיש לזה משמעות אקוטית אם אנחנו רוצים להיות בקשר עם יהדות התפוצות.

יהודה סטון: הדבר השני.

יהודה סטון: זה תורם כסף לכלכלה הישראלית וצריך לומר זאת בכנות וצריך לשים את זה על השולחן כאשר מחפשים כאן תמריצים לכלכלה הישראלית.

מיכל וונש: מנוע צמיחה.

יהודה סטון: צמיחה.

יהודה סטון: כאשר מסתכלים על הפריפריה במדינת ישראל, על התיירות בפריפריה, התוכניות האלה העלו תפוסה מסדר גודל של 30 אחוזים ללמעלה מ-50 אחוזים תפוסה.

יהודה סטון: אנחנו יודעים להגיד שבעונות המתות, רק תגלית לבד העלתה את זה ל-75 אחוזי תפוסה.

יהודה סטון: אנחנו יודעים לומר שזה מייצר פרנסה ועבודה לישראל ואנחנו יודעים לומר שזה תורם למעלה משני מיליארד שקלים לשוק הישראלי.

יהודה סטון: אלה סכומים אדירים שנכנסים פנימה למדינת ישראל.

יהודה סטון: את כל זה כמובן עושים תוך כדי תרומה לביטחון הלאומי של מדינת ישראל.

יהודה סטון: האנשים מגיעים לישראל, חווים את מדינת ישראל, רואים את זה בעיניהם ויודעים לספר את הסיפור כשהם חוזרים הביתה ואנחנו מקבלים עוד ועוד שגרירים של מדינת ישראל שחוזרים למקומות שלהם.

יהודה סטון: חשוב לומר מה נעשה במהלך המשבר.

יהודה סטון: אנחנו בקשר ישיר גם עם משרד הבריאות, עם אשי סלומון, ועם משרד הפנים, בעיקר עם מור יוסף.

יהודה סטון: כאן בשלב הראשון הצלחנו יחסית די מהר, למרות שאין כניסה לתיירים, לאפשר לתוכניות הארוכות להגיע לישראל ולקיים אותן.

יהודה סטון: ידברו על זה אחר כך.

יהודה סטון: מספרי שיא שמגיעים לישראל.

יהודה סטון: הייתה שם עבודה מאוד מאוד יפה וצריך להחמיא להם, לא רק להעביר ביקורת אלא גם לומר דברים טובים.

יהודה סטון: בעצם התחלנו התחלה של עבודה עם משרד התיירות, עם השר הקודם, כדי לשאול את עצמנו איך עולם התיירות הנכנסת יכול להיות הראשון שייכנס ברמת התוכניות הקצרות כי יש לנו כבר פרקטיקה – אני מדבר על כלל התוכניות – שיודעת לקיים את המהלך הזה בצורה בטוחה וזה מאוד מאוד משמעותי.

יהודה סטון: צריך להסתכל על התוכניות האלה כעל סנונית לפני המחנה שתעזור לנו ללמוד.

יהודה סטון: בסוף אלה קבוצות אפשר לשלוט בהן.

יהודה סטון: אתה יכול לדעת מי נכנס, איך נכנס, יש להם מדריך.

יהודה סטון: זאת לא תיירות כללית שמטיילת בארץ.

יהודה סטון: כאן אתה יודע היכן הם נמצאים, יש לך בקרה, אתה יכול למנוע הדבקה קהילתית ויש פרקטיקות מאוד מאוד משמעותיות בהקשר הזה.

יהודה סטון: לתפיסתי צריך להתחיל עם זה.

יהודה סטון: הדבר האחרון שאני רוצה לומר.

יהודה סטון: המשבר הזה, ה הוא שלח אותנו לעשות?

יהודה סטון: הוא שלחו אותנו לטפל באלה שהפכו להיות עוד יותר מסכנים ואין להם מה לאכול.

יהודה סטון: אני יכול לדבר על תוכניות שלנו כמו פותחים עתיד ובכלל אנחנו לטפל בחבר'ה שבאמת מחר בבוקר אין להם פרנסה.

יהודה סטון: באותה נשימה הוא שלח אותנו לטפל בהורים שלנו.

יהודה סטון: אנחנו מכירים את התוכניות השונות של הממשלה לטיפול בבדידות.

יהודה סטון: זאת בבואה למה שקורה בקהילות היהודית בעולם.

יהודה סטון: במי לא מטפלים?

יהודה סטון: בצעירים.

יהודה סטון: בעצם לקחו את המשאבים שהושקעו בעולם הצעירים והפנו אותם לשני הקצוות האלה.

יהודה סטון: הדבר הזה, אם אנחנו לא נטפל בו עכשיו, תחשבו שהאוניברסיטאות סגורות, תחשבו שאלה חבר'ה שאין להם תוכניות, לרוב רווקים והם בודדים בבתים כאשר הבדידות הורגת אותם.

יהודה סטון: אם אנחנו לא נדאג להביא אותם לישראל – כפי שאמרת, זאת ההזדמנות, זה רגע האמת לומר שדווקא עכשיו ישראל מחבקת אתכם, נביא אתכם לישראל.

יהודה סטון: נרוויח כאן רווח אדיר של ההנהגה העתידית.

יהודה סטון: אם לא נעשה את זה, כמו שבקי אמרה אנחנו עשויים לאבד אותם.

יהודה סטון: לא רק אנחנו אלא גם הקהילות היהודיות בתפוצות.

יהודה סטון: במובן הזה אני חושב שאנחנו יותר מבשלים, אחרי שהתנסינו, להיכנס לתהליך אינטנסיבי עם המדינה ולבחון איך אפשר להביא לכאן תוכניות קצרות, ושוב, עם הרבה הוקרה למה שהמדינה עושה בהקשר הזה.

יהודה סטון: תודה.

מיכל וונש: תודה רבה.

מיכל וונש: מאוד חשוב תמיד לומר את זה.

מיכל וונש: אני יודעת שכל מי שנמצאים – גם גורמי הקואליציה וגם המשרדים השונים שנמצאים כאן – עושים לילות כימים בנושאים הללו.

מיכל וונש: אני כחברת כנסת טרייה למדה שחלק מהדבר המדהים – באמת מהכוח והאחריות של הוועדות – הוא לקיים את הדיון במעין שולחן עגול שכולנו מפוקסים על נושא מאוד ממוקד.

מיכל וונש: זה מזמן לנו את ההזדמנויות לשמוע זה את זה ולא בביקורת אלא לייצר את שיתופי הפעולה הנכונים.

מיכל וונש: תודה שאתה גם מכיר ומוקיר, ואני בטח ובטח מכירה ומוקירה בדרמה הגדולה של כל המשרדים בחירום הגדול שכל המשרדים נמצאים בו והתחושה הזאת שמושכים אותם לכל הכיוונים מה דחוף יותר.

מיכל וונש: מהבחינה הזאת אנחנו מוסיפים, לפחות הוועדה מושכת לעוד כיוון כאשר יש כאן את ההזדמנות להאיר זרקור שהוא באמת דחוף והוא באמת חירום.

מיכל וונש: אני רוצה להתחבר לעוד משהו שאמרת בסיפה של דבריך וזה מגיע אלי גם מוועדה אחרת שאני יושבת הראש שלה בנושא התמודדות עם סמים ואלכוהול.

מיכל וונש: הדור הזה הוא בבואה של החברה כולה באתגרים הכלכליים-בריאותיים של משבר הקורונה.

מיכל וונש: גם מבחינה נפשית-חברתית, המקומות שלוקחים את הדור הזה מחייב אותנו ביתר שאת על כל ההקשרים הערכיים והזהותיים, וגם מבחינת התודעה של מה יקרה לאורך זמן אם לא נאיר את הזרקור על החשיבות של לקיחת אחריות על הדור הזה בארץ ובחוץ לארץ, בתפוצות.

מיכל וונש: אני חושבת שכאן הקשר הזה בין ישראל והתפוצות, האחריות של מדינת ישראל בסופו של דבר, ישראל בת ה-72, בהכרח, בחיוב ובזכות שלנו לקיים את חזון ייעוד וערכי מדינת ישראל כלפי הדור הזה.

מיכל וונש: שוב, אנחנו חייבים לעשות כאן את עבודתנו ותודה אתה מעלה גם את הנושא הזה שבהחלט הוא חשוב מאוד.

מיכל וונש: אני אבקש מעופר גוטמן מ"מסע" שנמצא ב-זום.

עופר גוטמן: שלום.

עופר גוטמן: תודה לבקי כספי ולקואליציה.

עופר גוטמן: אנחנו מאוד שמחים להיות חלק ממנה.

עופר גוטמן: אם כבר משהו יצא מהסיפור הזה, זה בהחלט שהארגונים עובדים הרבה יותר ביחד, הרבה יותר מחוברים ואני מקווה שזה ימשיך גם אחר כך.

עופר גוטמן: תודה ליושבת ראש על כינוס הוועדה לנושא כל כך חשוב.

עופר גוטמן: אנחנו קצת חריגים בנוף.

עופר גוטמן: מילה על מסע.

עופר גוטמן: תוכנית ארוכה.

עופר גוטמן: אנחנו מביאים ביטן 10,000 ל-12,000 משתתפים בשנה שהם באים ללמוד כאן, ללמד, להתמחות, להתנדב בחברה הישראלית.

עופר גוטמן: מחקרים שעשינו, רק מסע גורמת למשק הישראלי למעלה משני מיליארד שקלים.

עופר גוטמן: כל התוכניות שנמצאות כאן, מדובר על סכומים הרבה יותר גדולים, תרומה של כל הארגונים בקואליציה בשנה רגילה למשק בישראל.

עופר גוטמן: אותנו הקורונה תפסה במצב שהיינו באמצע תוכניות.

עופר גוטמן: היו לנו אלפי משתתפים בארץ בחודש מארס ולקחנו החלטה אסטרטגית להמשיך ולהתאים את התוכניות למצב הנוכחי אבל להמשיך אותן.

עופר גוטמן: אנחנו שמחים ש-4,500 מהם החליטו להישאר בתקופה ההיא, מה שנתן לנו את היכולת להמשיך לפעול היום.

עופר גוטמן: היינו במגעים ארוכים עם משרד הבריאות, עם משרד הפנים, עם מינהל האוכלוסין – יהודה נגע בזה – והסוכנות היהודית עזרה רבות בתהליכים האלה וגם וועדת הקליטה של הכנסת, שרת הקליטה ומשרד התפוצות.

עופר גוטמן: כולם מאוד דחפו והגענו למתווה שעזר לנו לפתוח את השמיים לתוכניות ארוכות.

עופר גוטמן: פתחנו את השנה והתחילו להגיע משתתפים.

עופר גוטמן: לתדהמתנו עלייה גדולה בביקוש.

עופר גוטמן: אנחנו לא בשנה רגילה ואנחנו בעלייה מספרית גדולה בביקוש של המשתתפים.

עופר גוטמן: נכון לעכשיו יש לנו 8,000 אנשים שרובם כבר בארץ אבל אנחנו רק בתחילת השנה ויש עוד זמן רב עד סוף שנה.

עופר גוטמן: לעומת שנה שעברה אנחנו בעלייה גדולה.

עופר גוטמן: הרבה אנשים שפחות מחוברים לזהות היהודית שלהם וזה לא היה חלק מדרך החיים להגיע לכאן, לא תכננו לבוא לכאן, בסופו של דבר הגיעו לכאן.

עופר גוטמן: הרבה חבר/ה צעירים או בגילי תיכון שהתכוונו ללכת לאוניברסיטה אבל מאחר והם לא רוצים ללמוד ב-זום, החליטו לבוא למשהו אחר, לחוויה מנהיגותית, מעשירה, התנדבותית בארץ.

עופר גוטמן: אנחנו רואים המון משתתפים שדחו את לימודיהם באוניברסיטה בצפון אמריקה לאחר שהתקבלו אליה ומדובר בכאלה שהתקבלו אוניברסיטה יוקרתית.

עופר גוטמן: הקבוצה השנייה היא תוכניות של קריירה.

עופר גוטמן: אנשים שבחרו לבוא לכאן להתמחות.

עופר גוטמן: סיימו את הקולג' ובגלל המצב הכלכלי גם באירופה וגם בצפון אמריקה לא מצליחים להשתלב בשוק העבודה או החליטו שבמקום לעשות השנה הזאת שנה מבוזבזת שהם שורדים בה, הם יעשו משהו מיוחד, יבואו ויעשו משהו שיקדם אותם חברתית מקצועית.

עופר גוטמן: והם מוצאים את עצמם בישראל.

עופר גוטמן: זה לא פשוט.

עופר גוטמן: אנחנו מתנהלים באופן קבוע מול משרדי הממשלה, עומדים בכל התקנים, עובדים צמוד עם משרד הבריאות אבל בסופו של דבר מתאימים את המצב למה שקורה בארץ.

עופר גוטמן: הסגר השני תפס אותנו, כמו את כל ישראל, ולא התכוונו שהוא יקרה.

עופר גוטמן: היינו צריכים לשנות הרבה מהתוכניות ובסופו של דבר אנחנו שמחנו שהחבר'ה שלנו, יותר מרבע, ממש התנדבו בחברה הישראלית בתקופה הזאת, אם זה במד"א, באריזת ערכות בדיקת קורונה, בחקלאות, בעזרה עם קשישים, התנדבות בלימודים מקוונים באנגלית בפריפריה.

עופר גוטמן: הם חווים הרבה יותר את ישראל.

עופר גוטמן: הם חיים כמונו בתקופה הזאת ואני חושב שזאת חוויה אותה הם לא ישכחו.

עופר גוטמן: בהחלט רובם, כשהם יחזרו לארצותיהם, יהיו הרבה יותר מחוברים לכאן.

עופר גוטמן: הם לוקחים תפקידי מנהיגות.

עופר גוטמן: עוד דבר שחשוב לקחת אותו בחשבון שלפחות בתוכנית מסע, 30 אחוזים מהמשתתפים בסופו של דבר עולים לארץ וכאן אנחנו מדברים לא רק על חיזוק הקהילות היהודיות בדור הבא של המנהיגים אלא גם בערוץ מעודד עלייה, עלייה צעירה, עלייה ששמחה להצטרף לחברה הישראלית.

עופר גוטמן: אנחנו שמחים שאנחנו יכולים להמשיך.

עופר גוטמן: אנחנו חושבים שחייבים למצוא את הדרך שכל התוכניות האלה יוכלו להמשיך כי מבחינתנו מדובר כאן על סדרה של דברים.

עופר גוטמן: הרבה מאוד משתתפי מסע היו לפני כן בתוכנית קצרה ואם אין תוכניות קצרות, בסופו של דבר לא יוכלו להמשיך את החיבור ולא יוכלו להמשיך את החיבור העמוק שלהם לארץ.

עופר גוטמן: תודה.

מיכל וונש: תודה רבה.

מיכל וונש: אני יושבת ומקשיבה וחושבת עד כמה אתם פיילוט שמראה איך אפשר לעשות את זה תוך כד ההתאמות, גם אל מול הצרכים המשתנים של משרד הבריאות וגם אל מול התובנות, ואולי אפילו לשנות את ההרכב או את התוכניות, גם אם הן קצרות מועד, בהתאם לתכנים המשתנים שאתם רואים שהם משמעותיים יותר.

מיכל וונש: אני חושבת שזה שאתם הצלחתם להמשיך לאורך כל התקופה, נותן המון נתונים, ממש ידע אמפירי שאפשר להשתמש בו בתוך הקואליציה ביתר שאת וביחד עם משרדי הממשלה השונים ולהנגיש כדי שהתעדוף הזה יהיה גם בר קיימא ויתכתב עם המציאות כפי שהיא בתקופה של הקורונה.

מיכל וונש: אני חושבת שיש לכם כאן

מיכל וונש: ממש משאב אדיר שצריך לחשוב איך מפלחים את הנתונים וכולי אבל רק להתחיל בזה וגם להדהד את מה שיהודה אמר ודרך הדוגמאות שהוא נתן.

מיכל וונש: בוועדה הגדולה יותר בראשותו של דוד ביטן, אנחנו עוסקים הרבה מאוד בהכרח להסרת החסמים בתקופה הזאת אל מול מה שאתה משקף היטב, העלייה בעניין, בנסיעה, בתוכנית מסע, בתוכנית הספציפית, אבל גם העלייה הגוברת בעלייה, באפשרות לעלייה, בפתיחת תיקים עליה אנחנו שומרים מהסוכנות היהודית או מה-גלובל סנטר.

מיכל וונש: אני יודעת שיש עלייה דרמטית.

מיכל וונש: אני חושבת שכל הגורמים שנמצאים כאן, והוועדה עוסקת בזה הרבה מאוד, הם עומדים אל מול הזדמנות היסטורית.

מיכל וונש: אני לא יודעת מתי היא תבוא שוב.

מיכל וונש: אנחנו אל מול הזדמנות היסטורית שאתה יודע לגבות אותה מספרית ה-גלובל סנטר יודע לגבות אותה מספרית והיא מחייבת אותנו לחשיבה מאוד משמעותית של הסרת חסמים שגם עליה אנחנו מדברים היום בהקשר הספציפי הזה אבל גם באופן כללי יותר.

מיכל וונש: אמרנו שמחד יש קורלציה ישירה בין המגיעים בתוכנית מסע ובסופו של דבר היעד הזה של מדינת ישראל למספרי עלייה גם כמנוע צמיחה, גם בהינתק מהתוכניות ומנוע הצמיחה הכלכלי שהן מהוות בפני עצמן, מנוע צמיחה של החברה הישראלית עם עלייה בעלייה לישראל בתקופה הזאת, מה שחשוב כל כך.

מיכל וונש: אני אומר עוד שני דברים שאתה הדהדת אותם היטב.

מיכל וונש: האינג'מנט בתוך הקהילות לאחר מכן, הזהות היהודית, הצורה השונה לחלוטין שהאנשים הללו חוזרים לקהילות שלהם והמחויבות שלנו, כפי שאני רואה אותה בהמשכיות העם היהודי בתפוצות.

מיכל וונש: זה נושא של ביטחון לאומי של מדינת ישראל.

מיכל וונש: זה גם מעמדה של ישראל בזירה הבין-לאומית כולל בקמפוסים וזה נושא שאני עוסקת בו רבות.

מיכל וונש: אני חושבת שההשקעה בדור הזה, בדיוק בדור הזה, שבמקום ללכת לאייווילינג כי הם לא רוצים ב-זום וחבל על הכסף, אני חושבת ששם הזדמנות לזהות את ההשלכות ארוכות הטווח גם על העלייה פנימה, גם על הססטנביליות של הקהילות בתפוצות וגם באופן כללי על מעמדה של מדינת ישראל בזירה הבין-לאומית.

מיכל וונש: ממש עניין של ביטחון לאומי.

מיכל וונש: זה דור העתיד של המנהיגים בכל העולם ואסור לנו להפקיר אותו.

מיכל וונש: תודה שאתה ממחיש את זה בצורה הזאת.

מיכל וונש: שוב, אני רק מחדדת שאתם מבחינתי פיילוט.

מיכל וונש: אתם יושבים על מאגר נתונים שאפשר להתאים אותם גם לנסיעות קצרות המועד שאני מקווה שנקיים את הדיון הזה עם הגורמים.

מיכל וונש: נמצא אתנו בוועדה ג'וש.

יהושע בקון: תודה רבה גברתי, תודה רבה לבקי ותודה לכל השותפים שנמצאים אתנו כאן וב-זום.

יהושע בקון: הסיורים האלה בכלל, ותגלית בפרט, הם הגשר שמחבר את הדור הצעיר בתפוצות לישראל.

יהושע בקון: כרגע לצערנו הגשר הזה ברובו חסום ואנחנו מבינים שיש לזה השלכות ארוכות טווח משמעותיות גם לכאן וגם לקהילות בחוץ לארץ.

יהושע בקון: יש משהו שאנחנו קוראים לו החסם לכניסה לעולם היהודי.

יהושע בקון: הסיורים האלה, הם שער הכניסה להרבה מהצעירים שלא מחוברים וכך הם נכנסים.

יהושע בקון: מבחינת האימפקט על האנשים האלה, אנשים שמגיעים לסיורי תגלית הם בעלי סיכוי גבוה ב-41 אחוזים להתחתן עם בן זוג יהודי, הם בעלי סיכוי גבוה ב-53 אחוזים שמרבית או כל חבריהם יהיו יהודים, הם בעלי סיכוי גבוה ב-41 אחוזים להשתתף באירוע יהודי.

יהושע בקון: הנתונים האלה נכונים גם 10, 15 ו-20 שנים אחרי שהם השתתפו בתוכנית.

יהושע בקון: יש כאן השפעה ארוכת טווח וחוצת מגזרים.

יהושע בקון: 84 אחוזים מבוגרי תגלית מגדלים את הילדים שלהם כיהודים גם אם הם נשואים למי שהוא לא יהודי.

יהושע בקון: כלומר, אם חוזרים אחורה לשנות ה-90, עת התחיל משבר הג'ואיש קונטינויטי, הדיבורים אז היו שמי שנשוי ליהודי, הרוב המוחלט מגדלים את הילדים שלהם כלא יהודים.

יהושע בקון: כלומר, יש כאן שינוי מאוד מאוד משמעותי.

יהושע בקון: הם תורמים יותר למטרות יהודיות וישראליות.

יהושע בקון: הם משתתפים יותר באירועים של הקהילה.

יהושע בקון: כלומר, יש כאן השפעה משמעותית.

יהושע בקון: זאת חו8ויה שמשנה להם את החיים.

יהושע בקון: נדבר קצת על מה שעשינו.

יהושע בקון: כלומר, יש כאן הרבה בעיות אבל במשבר הנוכחי יש גם הזדמנויות.

יהושע בקון: עשינו הרבה פעילות באון ליין כדי לא לאבד את האנשים.

מיכל וונש: נשמח לשמוע.

יהושע בקון: הרצנו מספר גדול של יוזמות.

יהושע בקון: הגענו לתשעה מיליון אנשים באון ליין.

מיכל וונש: לכמה בדרך כלל אתם מגיעים כשאתה משווה את המספרים?

יהושע בקון: אני אסביר מה זה אומר תשעה מיליון.

יהושע בקון: זה ריצ' של תשעה מיליון.

יהושע בקון: כלומר, משהו שאנחנו עשינו הופיע אצל מישהו.

יהושע בקון: בעיקרון תשעה מיליון.

יהושע בקון: 300,000 אנשים הגיבו, שיתפו, השתתפו בצורה פעילה.

יהושע בקון: אני אתן כמה דוגמאות.

יהושע בקון: באפריל העלינו קמפיין – אנחנו מחכים לכם.

יהושע בקון: שמנו מחנכים בסיור מורי דרך של תגלית באתרים מרכזיים שעומדים עכשיו ריקים, הסברנו להם מה זה ואמרנו שאנחנו מחכים לכם.

יהושע בקון: ביולי העלינו סיור אינטר-אקטיבי עם מדריך של תגלית, דרך אגב, מומלץ בחום לכולם.

יהושע בקון: אפשר להקיף את כל הארץ בשמונה דקות.

יהושע בקון: הקמפיין הזה הגיע לשלושה מיליון אנשים, 870,000 צפו בסרטונים שלו ו-133,000 עשו את הסיור.

יהושע בקון: בחודשים האחרונים התחלנו סדרה של פגישות מחזור ב-זום של בוגרי תגלית עם מורי הדרך שלהם והצוות החינוכי שלהם.

יהושע בקון: עד עכשיו השתתפו 1,200 מצפון אמריקה ועוד 1,000 מחמ"ה ועד סוף השנה נגיע לעוד אלפים רבים ואנחנו נמשיך עם זה.

יהושע בקון: זה משהו שאנחנו לוקחים מהקורונה ואנחנו מתכוונים להמשיך אתו גם בעתיד.

יהושע בקון: עשינו עוד הרבה מאוד דברים.

יהושע בקון: עשינו תחרות תמונות.

יהושע בקון: אנשים העלו תמונות שהם צילמו בסיורי תגלית והדבר הזה קיבל 600,000 צפיות.

יהושע בקון: כמעט ולא שמנו כסף על הדבר הזה.

יהושע בקון: בוגרים שלנו יצרו הגדה אינטר-אקטיבית שמאפשרת לאנשים במקומות שונים לעשות סדר פסח ביחד.

יהושע בקון: 17,000 אנשים נכנסו להגדה.

יהושע בקון: הקמנו דלת לדלת, יוזמה לסיוע לקשישים, בעיקר בארץ.

יהושע בקון: מעל 10,000 השתתפו.

יהושע בקון: בצרפת עשינו פרויקט עם בוגרים שנקרא פרויקט בתיאבון שגם סייע לקשישים בודדים בזמן הקורונה עם אוכל.

יהושע בקון: מאות אנשים הצטרפו.

יהושע בקון: כאן בארץ עזרנו לעולים חדשים.

יהושע בקון: הייתה יוזמה של בוגרים ישראלים שלנו שנקראת אהבה מ-זום ראשון.

יהושע בקון: באו אלינו כמה בוגרים ואמרו שהם רוצים לשדך אנשים והם הצליחו להגיע לכ-1,000 דייטים.

מיכל וונש: שהם כולם בוגרי תגלית?

יהושע בקון: לא רובם המוחלט היו בוגרי תגלית.

יהושע בקון: עולים וישראלים.

יהושע בקון: יצאו מזה לא מעט שידוכים מוצלחים.

יהושע בקון: יש עוד הרבה מאוד יוזמות.

יהושע בקון: בסך הכול הגענו לתשעה מיליון אנשים.

יהושע בקון: מאז יולי התחלנו לעשות סקרים אצל אנשים שהיו אמורים להגיע בקיץ ולא הגיעו.

יהושע בקון: כמובן שמה שבקי ויהודה אמרו על הדיכאון של אנשים, זה משהו שעלה בצורה מאוד ברורה.

יהושע בקון: מתוך האנשים שהשתתפו בסקרים, אחד מכל חמישה איבד מישהו קרוב לו בגלל הקורונה.

יהושע בקון: מתוך 1,200 אנשים שהשתתפו בכל סקר, אחד מכל חמישה.

יהושע בקון: אבל יש כאן גם הזדמנויות.

יהושע בקון: 20 אחוזים מהם מוכנים לבוא עכשיו לסיור.

יהושע בקון: אנחנו מדברים על סקר אחרון שנערך בספטמבר והבא יהיה בנובמבר.

יהושע בקון: 20 אחוזים, בשיא המגפה, מוכנים לבוא ועוד 40 אחוזים היו מוכנים לבוא כשמספר המקרים ירד.

יהושע בקון: כלומר, אנחנו עכשיו נמצאים במצב שבו כ-60 אחוזים מהאנשים שהיו אמורים לבוא בקיץ ולא יכלו לבוא בגלל הקורונה, מוכנים לבוא לכאן עכשיו.

יהושע בקון: כלומר, יש כאן הזדמנות ואנחנו כמובן נשמח מאוד לאפשר לפתוח את השמים.

יהושע בקון: אנחנו כחלק מהמאמצים שלנו בזמן הקורונה כן עשינו סיורים לאנשים שהגיעו לארץ לתוכניות ארוכות.

יהושע בקון: עד שהתחיל הסגר הצלחנו לעשות את זה לכמה מאות אנשים.

יהושע בקון: עשינו את הסיורים עם כל המגבלות של התו הסגול, מסכות, ריחוק חברתי, התרחקנו מאזורים אדומים, סיימנו את הסיורים האלה בשלום ואף אחד לא חלה בקורונה.

יהושע בקון: הפקנו מזה הרבה לקחים ואנחנו מוכנים לעשות את זה גם לאלה שמגיעים.

מיכל וונש: אתה מעלה כאן

מיכל וונש: הרבה מאוד נקודות שיכולות לשמש כפיילוט או כהמשך לאיך עושים את זה ואיך עושים את זה נכון.

מיכל וונש: אני מקווה מאוד, אני מניחה שבגלל שיש את הקואליציה, יש לכם גם איגום של כל הנתונים האלה, של כל התוכניות, ובעצם אפשר יחד עם המשרדים השונים להנגיש להם את הנתונים הללו כיוון שאתם עוקבים אחריהם.

מיכל וונש: בעיניי זה כלי אדיר של איך לעשות נכון.

מיכל וונש: כאן אני שואלת אתכם כי אם יש את הדבר הזה, זה יהיה חשוב מאוד.

מיכל וונש: העלית כאן עוד כמה דברים שאני חושבת שכאשר נשמע את משרד התיירות, יש כאן אפשרות לייצר פתרונות נקודתיים.

מיכל וונש: למשל מורי הדרך שהם פשוט במצב בלתי נסבל ומשרד התיירות יכול להשתמש בגורמים האלה כדי לאפשר אופק לכל מורי הדרך, בין כאלה שהיו בעבר ובין כאלה שפחות היו בעבר חלק מהקואליציה.

מיכל וונש: גם על זה נשאל אחר כך את משרד התיירות.

מיכל וונש: אמרת שזה מהווה גשר ואני רשמתי לעצמי שהגשר לא נסגר.

מיכל וונש: אנחנו יודעים שאולי הגשר צר מאוד אבל העיקר זה לא לפחד כלל.

מיכל וונש: על זה עוד מעט נדבר עם הגורמים השונים שנמצאים כאן כי אנחנו חייבים לקחת את הדבר הזה ולהוביל קדימה.

מיכל וונש: הגשר הוא אכן צר מאוד ואנחנו מבינים את כל האתגרים ונדבר עליהם.

מיכל וונש: אני רוצה להוקיר ולהכיר בכך שאתם לא קופאים על השמרים.

מיכל וונש: כולם.

מיכל וונש: דיברנו על עצם הקמת הקואליציה.

מיכל וונש: כל אחד מהארגונים – ואני בטוחה שיש כאן

מיכל וונש: עוד הרבה אנשים שאני עוד לא יודעת אפילו לתאר עד כמה לא קופאים על השמרים - אני מאוד מאוד מעריכה את זה.

מיכל וונש: אני חושבת שבתקופה הזאת הקורונה לא הולכת לשום מקום.

מיכל וונש: אנחנו נחיה אתה והאפשרות שלכם, הגמישות שלכם, המחשבתית ובכלל, כל הזמן להתאים את המציאות.

מיכל וונש: אני רוצה משהו אנקדוטלי אפרופו גשר צר מאוד וההזדמנות.

מיכל וונש: יושבת כאן לידי העוזרת המדהימה שלי שהיא עדות לכל מה שתיארת, לכל הדבר הזה.

מיכל וונש: אני חושבת שבסוף זה מקרה אחד שמצליח להנגיש לנו את החשיבות של הדיון הזה ומה זה אומר זהות יהודית כאשר בעזרת השם זה גם להתחתן וכולי וכולי וכולי ובסופו של דבר גם לעבוד בכנסת ישראל.

מיכל וונש: אני מבקשת להעלות את אילן וגנר, אם יש לך משהו להוסיף.

מיכל וונש: אני יודעת שיש כאן אתגרים נוספים ומצד שני גם הזדמנויות נוספות.

מיכל וונש: שלום אילן.

אילן וגנר: שלום ותודה רבה.

אילן וגנר: צוהריים טובים לכולם.

אילן וגנר: אנחנו מביאים חבר'ה לחודשיים לארץ להתמחות מקצועית בשיתוף פעולה עם מסע.

אילן וגנר: בזמן הקצר אני רוצה לדבר על משהו אחר וזה לחזור קצת לדברים של יהודה ומעט לפרט.

אילן וגנר: הסיבות לכך שלפי דעתנו בקואליציה המסגרת החינוכית התיירותית לישראל היא המסגרת המתאימה ביותר לפתוח תיירות נכנסת.

אילן וגנר: כאזרחי המדינה יש לנו דילמה בנושא של תיירות נכנסת, הרגישות היא ברורה והזהירות ברורה.

אילן וגנר: הטענה שלנו היא שדווקא הקבוצה המאורגנת החינוכית מחוץ לארץ יכולה להתחיל תיירות חינוכית.

אילן וגנר: כדי להצדיק את הטענה הזאת, אני רוצה לציין חמש יתרונות לקבוצות מאורגנות מחוץ לארץ.

אילן וגנר: קודם כל, הנקודה הראשונה.

אילן וגנר: המניעים שאנשים מגיעים לקבוצות חינוכיות לישראל, רובם מניעים ערכיים.

אילן וגנר: המוטיבציה שלהם להגיע נותנת לנו את האמונה שניתן לעבוד אתם כשהם כאן, גם לציית להוראות, גם לשתף פעולה עם כל המסגרות.

אילן וגנר: הם באים מסיבות ערכיות, הם באים ללמוד, להיחשף ולהעמיק את הקשר ולא מתוך מניעים יותר תועלתניים.

אילן וגנר: הנקודה השנייה.

אילן וגנר: אנחנו מדברים על קבוצות מאורגנות כאשר יש היכרות מוקדמת את המשתתפים.

אילן וגנר: הם עוברים תהליכי מיון ובתהליכי המיון האלה ניתן להכניס כל מיני תהליכים שקשורים לקורונה שמאפשרים לנו לדעת מי מגיע, מה הרקע שלו, גם בריאותי, גם בדיקות ולכן ניתן להגיע לקבוצה שהיא בשלה לשהות בישראל.

אילן וגנר: הנקודה השלישית.

אילן וגנר: מדובר כמובן במסגרת קבוצתית, על מבנה קבוצתי שניתן בקלות לחלק אותה לקפסולות ולקיים ולכבד את כל ההנחיות של משרד הבריאות לגבי גודל הקבוצה, גודל המפגש, להתאים את עצמנו בהתאם להנחיות המשתנות איך הקבוצה מתנהלת כאשר היא כאן.

אילן וגנר: הנקודה הרביעית היא הצוות המסור שעובד עם התוכנית.

אילן וגנר: לא מדובר באנשים שמסתובבים לבד אלא הם מלווים על ידי אנשים שעוברים הכשרה, לוקחים אחריות, גם יכולים להקפיד ולסייע.

אילן וגנר: הנקודה החמישית וכאן אני אולי חוזר לקואליציה.

אילן וגנר: לכל התוכניות שמוצגות כאן, הן חלק בארגוני גג תומכים שיכולים גם להתערב, גם לסייע, גם לתת פתרונות ולעזור אחד לשני כך שכל קבוצה בודדת שמגיעה במסגרת תיירות חינוכית, היא חלק מפסיפס הרבה יותר גדול.

אילן וגנר: הקביעה שלנו כקואליציה לחידוש התיירות החינוכית לישראל היא להשתמש בנו כדי להגיע לנקודה קשה זאת של פתיחת השמים ולא רק בתוכניות ארוכות כמו שעופר הציג ואנחנו מאוד גאים בהישג הזה, אבל למעשה להרחיב לכלל התוכניות המיוצגות כאן כי זו הדרך הבטוחה ביותר, הזהירה ביותר והנכונה ביותר לחדש את התיירות.

אילן וגנר: תודה רבה.

מיכל וונש: תודה רבה.

מיכל וונש: בהחלט הוספת עוד קומפוננט שאני חושבת שבדיוק הובלת אותנו לגורמי המקצוע שנמצאים כאן ואני חושבת שחשוב מאוד שנתייחס בצורה הזאת לא לשאלה האם אלא כיצד ניתן לקחת את הדבר הזה הלאה כמטרה משותפת שברור לי שכל מי שנמצא כאן מהמשרדים השונים חולקים אתנו את החשיבות.

מיכל וונש: אמרנו כבר מבחינה ערכית, כלכלית, תודעתית, ביטחון לאומי, עלו כאן כל כך הרבה סיבות מדוע כן ועכשיו השאלה לגורמים מהמשרדים השונים היא כיצד וגם מה ניתן לעשות כדי להבטיח את זה בתעדוף ובתקצוב.

מיכל וונש: נמצא אתנו חגי אליצור, סמנכ"ל משרד התפוצות.

מיכל וונש: בבקשה.

חגי אליצור: שלום לכולם.

חגי אליצור: תודה רבה גברתי היושבת ראש.

חגי אליצור: קודם כל, אני כמובן מתחבר מאוד לאמירה הערכית שאמרת שיש למדינת ישראל מחויבות במסגרת המחויבות שלה לעתיד העם היהודי ובתוך זה לכל התוכניות החינוכיות, גם אלה שהם סיורים לארץ וגם כל מיני תוכניות חינוכיות שנעשות בקהילות עצמן.

חגי אליצור: אמנם אנחנו מתמקדים כאן בסיורים לארץ אבל הייתי שם את הנושא הזה בהקשר יותר רחב כי בעצם כל החינוך היהודי בעולם כמובן מושפע מאוד מנושא הקורונה, גם בעולם של אימרסיב אקספירנס כמו מחנות קיץ, הסיורים לארץ ודברים כאלה וגם כמובן בעולם של חיי היום שהוא לא אימרסיב כמו בתי ספר, תנועות נוער וחיים בקמפוסים.

חגי אליצור: כל העולם הזה מאוד מאוד מושפע מהקורונה.

חגי אליצור: אם נחלק את זה לשני העולמות האלה, העולם של ה-אימרסיב הוא כמובן הרבה יותר מושפע ואם יהיה זמן גם נשמח להראות מה אפשר לעשות בעולם הזה.

חגי אליצור: ממשלת ישראל באופן כללי שימרה את כל הקצאת המשאבים שלה לתחום הזה של עתיד העם היהודי ושל חינוך יהודי בעולם במובן רחב, גם בתוכנית מסע כאשר הקצאת התקציב נעשתה בשיא המשבר של הגל הראשון וגם בשאר הפרויקטים, כולל פרויקט הקמפוסים, כולל חינוך פורמלי, כל פרויקט בתי הספר, חפציבה, כל העולם שמדינת ישראל עסוקה בו.

חגי אליצור: במשאבים, בסיוע לחינוך יהודי בעולם, נשמר היכן שאפשר .

חגי אליצור: המגבלות הן בעיקר מגבלות מעשיות של עולם הסיורים הקצרים לישראל, גם במומנטום, גם בתגלית, גם ב-טין טראוול טו יזרעאל.

חגי אליצור: כל העולמות האלה, זה עולם שבאמת הוקפא לגמרי מאז תחילת הקורונה ועם כל הגמישות של משרד הבריאות, קפסולות וכל הדבר הזה, אני חושב שכל עוד אנחנו חיים בעידן של בידודים, זה עולם שקשה מאוד ליישם אותו.

מיכל וונש: אני מאוד שמחה שאתה כאן.

מיכל וונש: הנוכחות שלכם ושלך בוועדה הזאת תמיד חשובה גם מבחינה מהותית וגם מבחינת נראות.

מיכל וונש: אני אומר שהדיונים שמתקיימים כאן בוועדה באופן כללי, מאוד חשוב כלפי התפוצות שמשרד התפוצות יקבל כאן את הנציגות כפי שהיא.

מיכל וונש: אני יודעת שהיה תקציב של משרד התפוצות ואני תוהה האם ואיזה חלק ממנו מיועד לנושא הזה עליו אנחנו מדברים היום.

חגי אליצור: נעשה סדר לארבעה עולמות.

חגי אליצור: יש תקציב של תגלית ומסע שזה תקציב שבדרך כלל נמצא במשרד ראש הממשלה.

חגי אליצור: לתגלית יש תקציב לכמה שנים ולמסע ה וקצה התקציב כמו בשנה שעברה, זאת אומרת, מדינת ישראל שמרה על ההשקעה שלה.

מיכל וונש: אולי לא דייקתי מספיק בשאלה שלי.

מיכל וונש: אני שואלת לגבי תקציב החירום, דווקא בתקופת הקורונה, האם תומכים דווקא בעת הזאת כדי שהתוכניות הללו לא תעלמנה בזמן שאנחנו מתארגנים.

חגי אליצור: קודם כל, באופן כללי יש תקציב חירום שהוקצה בכלל לחינוך יהודי ותמיכה בקהילות היהודיות שאת רובו אנחנו מייעדים לעולם החינוך הפורמלי.

חגי אליצור: יש 1,500 בתי ספר יהודיים בעולם.

חגי אליצור: זה דיון בפני עצמו ואני אשמח להסביר.

חגי אליצור: בעולם הזה אין בעיה של הקצאת משאבים.

חגי אליצור: זאת אומרת, הפרויקטים שמדינת ישראל הייתה מעורבת בהם בשנת 2018 ו-2019, הוקצו משאבים גם לשנת 2020.

חגי אליצור: תגלית, מסע מומנטום.

חגי אליצור: יש משאבים קיימים.

מיכל וונש: אני אנסה לדייק עוד יותר.

מיכל וונש: היות והתוכניות הללו בעצם לא התממשו, אני מבינה שהן היו מתוקצבות מראש אבל חלק גדול מהן לא התממשו, האם מה שלא מומש נועד או מגיע לתוכניות כדי לשמר אותן כדי להבטיח שביום שאחרי הן עדיין תוכלנה להתקיים?

חגי אליצור: התשובה היא כן.

חגי אליצור: אנחנו מנסים גם לעשות אדפטציה בכל אחת מהתוכניות.

חגי אליצור: זאת אומרת, מסע שיכלו לקיים את התוכנית, המשאבים מנוצלים.

חגי אליצור: בתגלית יש משאבים וכמו שמעת הם עושים כל מיני תוכניות ואנחנו כבר עובדים היכן שאפשר בתוכניות שמשמרים אינגיימנט וכנ"ל במומנטום ובשאר המקומות.

חגי אליצור: היכן שלמדינה היו חוזים עוד לפני החוזים בתוקף, רוב החוזים האלה, צריך לזכור, מוכוונים לסיור בישראל וכך הם מתוקצבים.

חגי אליצור: זה מחייב כל מיני שינויים שהמדינה עושה במקומות בהם יש תוכנית.

חגי אליצור: יש מקומות שזה מאוד קשה.

חגי אליצור: בעולם של התוכניות הקצרות, עיקר האדפטציה צריכה להיות איך עובדים באופן מקוון.

חגי אליצור: שמעת על תגלית, אולי גם יהיה זמן לשמוע על מומנטום שגם הוא פרויקט שהמדינה מעורבת בו.

חגי אליצור: בעולם של טין טראוולס המדינה עוד לא מעורבת אבל יש לו תקציב.

מיכל וונש: אני אשמח לשמוע מה יזם המשרד שלכם לשימור התוכניות הקיימות וגם לעשות את האדפטציה הזאת כפי שאתה בצדק אומר שנצטרך או חייבים לעשות אותה כבר עתה.

חגי אליצור: אני אתן שתי דוגמאות מעולם הסיורים לישראל ואתן את רשות הדיבור לג'ודי לגבי מחנות קיץ, נושא שהוא דומה והיה צריך לעשות אדפטציה בפני עצמה וגם לזה הוקצה תקציב.

חגי אליצור: לגבי שלוש העולמות, אני חושב ששמענו.

חגי אליצור: זאת אומרת, שמענו מה עושים ב-מסע וכן אפשרנו את דבר הזה ובסוף יש מעל חצי מכפי שיש בשנה רגילה וזה מתוקצב.

חגי אליצור: תגלית, שמענו מתגלית.

חגי אליצור: בעולם של מומנטום, שלנו יש חוזה אתם, אנחנו עובדים אתם עכשיו על פרויקט מאוד גדול שיעשה אינג'מנט שם.

חגי אליצור: אלה שלוש העולמות.

חגי אליצור: לגבי מחנות קיץ אני אשמח להראות דוגמה של איך אפשר לעשות את זה.

חגי אליצור: אם אפשר לתת את רשות הדיבור לג'ודי שביצעו עבורנו.

חגי אליצור: זה בשותפות, זה פרויקט משותף לממשלת ישראל והעם היהודי, חברים בוועדת ההיגוי שלו גם הפדרציות היהודיות וגם פילנתרופים שונים מהעולם ונציגי קהילות.

חגי אליצור: הם עשו פרויקטים למחנות קיץ, אין מתאימים את העולם של מחנות קיץ.

מיכל וונש: אולי נספיק.

מיכל וונש: זה שהתוכניות עצמם והארגונים עצמם, כל אחד עשה את האדפטציה הזאת, אני גם מכירה וגם מוקירה.

מיכל וונש: אתה מכוון לי שבמה שתמכנו בו קודם, אנחנו ממשיכים לתמוך בו.

מיכל וונש: מה שלא תמכנו בו קודם, אנחנו כרגע לא מסייעים - לפי מה שהבנתי, אם הבנתי נכון - באיזושהי דרך חירומית מטעם משרד התפוצות.

מיכל וונש: הבנתי נכון?

חגי אליצור: יש עולם אחד בעולמות הגדולים עליהם דיברנו עכשיו.

חגי אליצור: אני כרגע מדבר רק על הסיורים בישראל.

מיכל וונש: כמובן.

מיכל וונש: רק על הסיורים.

חגי אליצור: אני מדבר על הסיורים בישראל, אם את ממקדת אותי לזה.

מיכל וונש: כן.

מיכל וונש: ממקדת.

חגי אליצור: יש עולם אחד של טין טראוול שהוא אפילו מתחת לגיל של תגלית שבעצם ממשלת ישראל לא הייתה מעורבת בו קודם לכן במימון וכן יש לנו תקציב שמוקצה לדבר הזה בלי קשר לקורונה.

חגי אליצור: צריך לראות איך הדבר הזה מתפתח.

חגי אליצור: יש לזה תקציב וצריך לראות איך מיישמים אותו.

מיכל וונש: הוועדה תשמח לקבל ממך עדכון איך הדבר הזה מתפתח.

מיכל וונש: אם יש כוונה כזאת ויש את התקציבים לכך.

מיכל וונש: אני מאוד אשמח לשמוע איך הדבר הזה מתפתח בתחושת חירום כזאת שאנחנו מזהים את החשיבות שלה.

מיכל וונש: תודה רבה לך, חגי.

מיכל וונש: נמצאת אתנו על הקו חמוטל רוגל ממשרד החוץ.

מיכל וונש: נשמח לשמוע מהפרספקטיבה של משרד החוץ.

מיכל וונש: בבקשה.

חמוטל רוגל: שלום ותודה רבה ליושבת ראש.

חמוטל רוגל: אני מברכת על הקמת הוועדה הזאת בהתכנסות הראשונה שלה מה-זום ברוח התקופה.

חמוטל רוגל: אני רוצה להצטרף לחברים שדיברו, לחגי, לבקי, לעופר, לג'וש ולאילן לגבי הצעירים על רקע הקורונה.

חמוטל רוגל: כולנו הסתכלנו על האוכלוסיות השבירות יותר ועל מנהיגי הקהילות וכן הלאה וכן הלאה ובעצם הצעירים האלה שנלקחו מהם לא רק הביקורים לארץ, לא רק המשלחות, אלא כפי שחגי הזכיר, ובצדק, גם כל הפרויקט הענקי, כל הקיץ הזה, כל מחנות הקיץ בחוץ לארץ שאינם מיועדים רק לילדים צעירים אלא גם כל מערך המדריכים וכן הלאה וכן הלאה.

חמוטל רוגל: לכן כאשר הגיעה אלינו קצת באיחור השאלה מה הלך הרוח שאנחנו שומעים, איך מרגישים הצעירים האלה, הסתכלנו על הלך רוח ירוד.

חמוטל רוגל: על הלך רוח ירוד שאנחנו שומעים מהנציגים שלנו ומהקהילות השונות ושמעתי את זה גם בחשש עליו דיברה בקי, על כך שלא נאבד את האנשים האלה שעבדנו כל כך קשה לחבר אותם ועל זה שלא נאבד אותם על רקע עייפות ה-זום וכן הלאה.

חמוטל רוגל: אנחנו לא עיבדנו תוכניות רבות.

חמוטל רוגל: לא עסקנו במשלחות שמגיעות לארץ למעט אולי פרויקט דגל אחד שהוא פרויקט מנהיגות יהודית צעירה שבאמת לא יצא השנה לפועל.

חמוטל רוגל: אני מאוד מקווה שנצליח להוציא אותו לפועל, אולי כפי שעשינו יחד עם מסע בשנה שעברה ועם גופים אחרים.

חמוטל רוגל: אני באתי לכאן להגיד שאנחנו מסתכלים בדאגה יחד אתכם.

חמוטל רוגל: אנחנו מאוד מעודדים כל יצירתיות שתהיה סביב המשלחות האלה ואנחנו מעמידים את כל מערך הנציגויות שלנו לרשותכם, כמו גם את מערך הסיוע הקונסולרי שלנו מכאן כפי שיודע אילן וכפי שיודע עופר, כדי לסייע לאנשים האלה להגיע בתקנות שיאשר משרד הבריאות.

מיכל וונש: זו גם אמירה חשובה וגם אני רוצה לומר שאני חושבת שאתם גם יודעים מה ההשלכות של אובדן התוכניות הללו מבחינת מעמדה של מדינת ישראל בזירה הבין-לאומית והאתגרים הכלליים מטעם משרד החוץ.

מיכל וונש: על כך גם הדחיפות ביתר שאת בעת הזאת.

חמוטל רוגל: חד משמעית.

מיכל וונש: האם לדעתך ולהערכתך למשרד החוץ, מעבר להנגשת התשתית הקיימת בקונסוליות וכולי, יש יכולת נוספת להירתם למאמץ המשותף הזה לכשנצליח להתוות אותו?

מיכל וונש: זאת אומרת, מבחינת הכניסה של האנשים לארץ וכולי?

מיכל וונש: נצטרך לדבר עם משרד הבריאות ולהבין.

חמוטל רוגל: התשובה שלי היא חד משמעית כן.

חמוטל רוגל: כפי שאנחנו נרתמים לאתגרים אחרים שעומדים לפתחנו ואני משתתפת גם בוועדות אחרות שעוסקות בנושא עלייה.

חמוטל רוגל: אנחנו מצליחים לפתור אתגרים נקודתיים כמו בקיץ האחרון עם כל מיני אתגרי בירוקרטיה וכן הלאה.

חמוטל רוגל: בקי ואני, גם עם עופר ותגלית, ניהלנו את הסיפור הזה מתחילת משבר הקורונה ואני פשוט אינני יכולה אלא להתחבר לכל הדברים שהאנשים אמרו לגבי חשיבות הביקורים האלה בארץ.

חמוטל רוגל: כל מה שיידרש לעשות, אנחנו נירתם ונעשה יחד.

חמוטל רוגל: חד משמעית, כן.

מיכל וונש: תודה.

מיכל וונש: חשוב מאוד מאוד.

מיכל וונש: בוער לי להמשיך הלאה לנסות לקדם את הדיון אבל אני אתן לדגנית סנקר ממשרד העלייה רק להוסיף לנו את מה שלא נאמר ואז נמשיך לשמוע גם מרשות האוכלוסין וההגירה וגם ממשרד התיירות כדי שנוכל לקדם את זה.

שלומית אבינח: היא הייתה וירדה.

מיכל וונש: אני חושבת שנוכל לקדם את הדיון מול משרד התיירות.

מיכל וונש: נמצאת אתנו נגה גרגו, מנהלת תחום מותג תיירות דתית.

נגה שר גרקו: שלום.

נגה שר גרקו: תודה רבה על היוזמה וברכות.

נגה שר גרקו: אני מנכלת תחום מותר תיירות דתית ועבורי זו הזדמנות לפתוח הזמנה משלי לקואליציה שלא הכרתי להיות אתי בקשר ולראות איך אפשר לשתף פעולה ואיך אני יכולה לעזור מהצד שלי כאן בארץ.

נגה שר גרקו: את ההשפעה של הקורונה על התיירות כולם יודעים, אבל השפעתה על התיירות הקבוצתית היא התהייה הגדולה ביותר.

נגה שר גרקו: אנחנו צריכים לקחת בחשבון שהתיירות הזאת שאנחנו מדברים עליה היא מאוד מאוד צפופה ובהתאמות אין לה השלכות על ודל הקבוצה, על לוח הזמנים שיהיה פחות צפוף, על ההאטה בקצב הסיור.

נגה שר גרקו: בהיעדר הוודאות לגבי מתי הכול יסתיים, מהנציגויות שלנו בחוץ לארץ אנחנו שומעים שמדברים על תוכניות סיור שעתידות להתחדש באביב ובקיץ 2021.

נגה שר גרקו: מה שאנחנו לעשות ברמה השיווקית זה להפיץ הנחיות ברגע שאלה מגיעות ויגובשו בצורה ישירה לארגונים, גם דרך פרסום ייעודי, דרך קמפיינים.

מיכל וונש: זה חשוב וזה יפה אבל אני חושבת שזה פחות מאפשר לנו כי אני כחלק מהסיכום של הדיון אבקש לשבת עם שרת התיירות כי אני חושבת שצריך לתעדף את הנושא הזה.

מיכל וונש: כמובן שזה בכפוף להנחיות משרד הבריאות ובהתאמות הנדרשות, כל זה ברור.

מיכל וונש: תהיתי אם אנחנו מתגרים את עצמנו בתוך משרד התיירות כבר עתה, כמו שיש דיונים מאוד נרחבים בקרב אנשי עסקים ובכל ההשלכות הללו, באיים הירוקים וכולי, האם תעדפנו את הנושא הזה שאנחנו מדברים בו היום ואולי חלק מהאתגר הוא שזה ממותג כתיירות דתית במשרד התיירות, ואני חושבת שזה תיוג שגורם לי לתהות על השיוך.

מיכל וונש: אנחנו מדברים אולי גם על תיירות דתית, במידה מסוימת, לפעמים, אבל אנחנו מנסים להנגיש כאן את תחושת החירום המאוד גדולה ואני בהחלט אבקש לקיים על כך שיחה עם שרת התיירות על תעדוף של דווקא הקבוצות הללו במסגרת פתיחת השמיים לתיירות מכל הסיבות עליהן אנחנו מדברים, כמובן כמדינה שמעודדת וקולטת עלייה, כמובן כמדינה שמבינה את ההכרח לשמר את הזהות היהודית בתפוצות, כמובן כמדינה שמבינה את הערך של הנגשת מדינת ישראל בצורה הזאת גם לגבי מעמדה של מדינת ישראל בזירה הבין-לאומית.

מיכל וונש: את כל זה אני אומרת בכפוף להוראות משרד הבריאות.

מיכל וונש: משרד הבריאות לא כאן, אבל זה ברור ואין שום ספק שאנחנו נתאים את עצמנו.

מיכל וונש: זו לא הבעיה.

מיכל וונש: אני אשמח לשמוע אם יש עוד שיח שמתקיים במשרד התיירות בהקשר הזה ובכל מקרה אני לוקחת על עצמי לקיים בהקדם שיחה עם שרת התיירות.

יהודה סטון: חשוב לומר שאנחנו קיימנו שיחה עם המנכ"ל.

יהודה סטון: המנכ"ל כבר התחיל עבודת מטה עוד עם השר הקודם.

יהודה סטון: ראש המטה שלו, דקלה, התחילה ולקחה על עצמה את הדבר הזה.

מיכל וונש: אני קיוויתי שנקבל את העדכון ממשרד התיירות לגבי המפגש שאני מבינה שהתקיים עם המנכ"ל ולגבי עבודת מטה בתוך משרד התיירות.

מיכל וונש: אם את יכולה לתת לנו עוד משהו בנושא הזה, ואם לא, אז הוועדה תבקש ממשרד התיירות את המידע.

נגה שר גרקו: אני מציעה שתבקשו את זה בצורה מרוכזת.

נגה שר גרקו: אני רק רוצה להתייחס למה שהזכרת לגבי מורי הדרך.

נגה שר גרקו: בשיתוף פעולה עם רשות הטבע והגנים, בהרשמה מראש נפתחה אפשרות לבקר בגנים הלאומיים בחופשה האחרונה.

נגה שר גרקו: מה שקורה זה שעכשיו מתירים סיורים אבל לא מתירים להדריך בתשלום.

נגה שר גרקו: אפשר לבקר בכל מיני מקומות, קבצה של עד 20 אנשים במקומות פתוחים, אבל האטרקציות לא פתוחות, בתי המלון לא פתוחים, המוזיאונים לא פתוחים.

נגה שר גרקו: את זה צריך לקחת בחשבון.

מיכל וונש: בהחלט וצריך לתת על זה את הדעת בטח כאשר מייצרים מנגנונים כמו האיים הירוקים.

מיכל וונש: זה באופן כללי לגבי מורי הדרך.

מיכל וונש: זו רק הייתה מחשבה נוספת שאולי ניתן עליה את הדעת בהמשך.

מיכל וונש: תודה.

מיכל וונש: בכל מקרה נבקש ממשרד התיירות להבין היכן נמצאת עבודת המטה הזאת ומתי אפשר לצפות לעדכון היכן זה נמצא.

מיכל וונש: אני גם אבקש פגישה עם שרת התיירות כדי לקבל עדכון בנושא הזה.

מיכל וונש: נעבור ליואל ליפוביצקי.

מיכל וונש: גשר צר מאוד והכול מתנקז אליך, והעיקר לא לפחד כלל.

מיכל וונש: רשות האוכלוסין וההגירה.

מיכל וונש: בסופו של דבר אנחנו חייבים לקיים את הדיון הזה ולתעדף את הנושא הזה.

מיכל וונש: אני תוהה היכן זה נמצא, האם זה נמצא, על השולחן שלכם.

יואל ליפוביצקי: גם אני מצטרף לברכות על הקמת הוועדה הזאת.

יואל ליפוביצקי: כל הנושא הזה גם של עלייה, שאנחנו לא דנים בו כרגע, וכל התוכניות נמצא על השולחן שלנו כל הזמן לאורך כל הסגר.

יואל ליפוביצקי: אלפי חניכים כבר נכנסו לארץ בשנה הזו למרות הקורונה, גם ממסע וגם מנעל"ה ושאר התוכניות.

יואל ליפוביצקי: אנחנו נותנים לזה עדיפות עליונה.

יואל ליפוביצקי: אנחנו בודקים יחד עם משרד הבריאות כל בקשה ולאחר שמשרד הבריאות מאשר לנו את המתווה שמוגש ואת המקומות שהחניכים אמורים להיות בבידוד, אנחנו מאשרים את כניסתם.

יואל ליפוביצקי: כפי שאמרתי, למרות הקורונה שמלווה אותנו כבר מחודש מארס ולמרות שתיירים – כפי שיודעת יושבת ראש הוועדה וכל הנוכחים יודעים – כרגע לא נכנסים לארץ, חוץ מחריגים כאלה ואחרים, אנחנו באמת נותנים לכל המסגרות להיכנס ורואים בזה חשיבות עצומה.

יואל ליפוביצקי: אני חושב שזה הדובדבן שבקצפת בכל העבודה שלנו מול האחריות וכל מה שיש לנו על השולחן, זה בשיא החשיבות.

מיכל וונש: בנושא המסגרות ארוכות הטווח, אכן אני יודעת שמתירים כניסה וגם כאן בוועדה קיימנו דיונים על ההכרח להחריג אותם.

מיכל וונש: אני תוהה מה אפשר לעשות לגבי תעדוף המסגרות קצרות המועד כיוון שאנחנו יודעים שהן מהוות את הקשר לתוכניות ארוכות הטווח, לעלייה וגם לקשרי ישראל והתפוצות.

מיכל וונש: השאלה אם ניתן לתעדף, להחריג, למצוא את הדרך.

מיכל וונש: בסופו של דבר על זה אנחנו נדרשים לתת את הדעת בפרט כשאנחנו רואים שאנחנו אל מול משבר מתמשך.

מיכל וונש: זה מתחבר לדיונים קודמים שקיימנו בוועדה לגבי ההכרח לייצר מדיניות ברורה ושקופה גם בנושא זה כדי שהארגונים ידעו איך להיערך גם להמשך שלהם בתקופה של חוסר ודאות, שתהיה להם את הוודאות הזאת.

מיכל וונש: כפי שאמרת, בצדק, התעדוף של הדובדבן שבקצפת של כל התוכניות האלה, ואגב, בין אם הן ארוכות טווח או קצרת מועד.

מיכל וונש: קצרות המועד מאפשרות לנו להגיע לארוכות הטווח.

יואל ליפוביצקי: לגמרי.

יואל ליפוביצקי: אני מסכים עם כל מילה שאמרת.

יואל ליפוביצקי: המפתח כאן הוא נושא הבריאות וככל שמשרד הבריאות יאשר את המתווים של התוכניות – ואני יודע שהן עוברות במשרד הבריאות, בעיקר אשי שלמון שעוסק בנושא יום ולילה ועושה עבודת קודש.

יואל ליפוביצקי: ככל שמרד הבריאות יאשר את המתווים ואל תשכחו שהיום צריכים שבועיים בידוד, כך שאם קבוצה מגיעה לחודש ומתוך החודש היא צריכה להיות שבועיים בבידוד, גם על זה צריך לחשוב ולמצוא לזה פתרונות.

מיכל וונש: יש לי שאלה.

מיכל וונש: יש לנו כאן פשוט את הקואליציה.

מיכל וונש: אם הם מגישים לכם את המתווים שהם יכולים לעמוד בהם, כמובן אל מול כל תווי התקן, התו הסגול, הבידוד וכולי בלי הנחות והם מצליחים להתאים את התוכניות שלהם לכל הדרישות הללו, האם אני יכולה לקבל ממך את ההבטחה שרשות האוכלוסין וההגירה תשקול את המתווים הללו ונייצר יחד את האפשרות להחזיר אותם לפעילות.

יואל ליפוביצקי: כמובן.

יהודה סטון: יואל עושה עבודה נהדרת.

יהודה סטון: ממש.

מיכל וונש: אם כן, אם זאת הבשורה שתצא מהוועדה הזאת, זה טוב.

מיכל וונש: אני מבקשת מהארגונים ומהקואליציה להנגיש לרשות האוכלוסין כדי שהיא תדע לשקול ולעמוד בקשר ישיר ולהבין מה הם השיקולים שצריכים לקחת בחשבון וכיצד ניתן לייצר מתווה להמשך הפעילות הזאת.

מיכל וונש: אני מודה לך מאוד, יואל.

מיכל וונש: אני יודעת שאת עושים לילות כימים.

מיכל וונש: אני יודעת מיד ראשונה עד כמה את עושים לילות כימים ברשות האוכלוסין.

מיכל וונש: אם אנחנו נצליח מתוך התקופה הזאת לגדול ולייצר תוכניות ארוכות טווח, ברורות ומדיניות, אנחנו נדע שעשינו דברים טובים.

מיכל וונש: תודה.

יואל ליפוביצקי: ברשותך, מילת תודה ליהודה, לעופר, לישעיהו מנעל"ה שעושים עבודה מצוינת ואנחנו כל הזמן בקשר.

יואל ליפוביצקי: תמשיכו.

יואל ליפוביצקי: אל תתייאשו.

יואל ליפוביצקי: נקווהש הקורונה תסתיים בקרוב.

מיכל וונש: יש לנו את היתרון של התוכניות ארוכות הטווח שיכולות להוות פיילוט להתאמה ובגלל שיש עכשיו את הקואליציה ואת העבודה הכול כך טובה ביניכם, בתקווה שנצליח לייצר איזה שהם מתווים לפעולה, להחזרה לפעולה בהקדם.

מיכל וונש: תודה רבה, יואל.

מיכל וונש: אני מעלה את דגנית ממשרד העלייה והקליטה להתייחס לדברים שטרם נאמרו, לנושא המאוד ספציפי שאנחנו מדברים עליו כאן, בנושא הנסיעות ארצה, כיצד זה משפיע על העלייה.

מיכל וונש: מבחינת הנתונים שמענו קצת אבל אולי יש לך מה להוסיף.

דגנית סנקר: אני רק אומר בשורה אחת.

דגנית סנקר: חוץ מזה שאני חושבת שזה מאוד מאוד חשוב כי זה כמו תהליך של משפך ואין ספק שגם מסע וגם תגלית הם חלק חשוב במה שאנחנו מקבלים אחר כך בדיליי בעולם הזה של עלייה.

דגנית סנקר: כבר אמרת ודיברת על הביקושים הגבוהים שנרשמים גם בעולם של הצעירים.

דגנית סנקר: בכל הנוגע למשרדנו, אנחנו ממשיכים עם תוכניות הצעירים שהמשרד מפעיל כמובן למי שכבר עשה עלייה וזה שלב אחרי מה שמדובר כאן במסגרת הוועדה.

דגנית סנקר: אני רוצה לומר שבכל תוכניות עידוד העלייה שלנו, דווקא השנה חיזקנו את כל מה שקשור בצעירים ובני נוער.

דגנית סנקר: בשונה משנים קודמות פתחנו לצעירים ובני נוער גם אולפנים, גם סמינרים, גם תוכניות כאלה ואחרות וגם מנסים לשמר את הקשר בכל מה שקשור במרחב הדיגיטלי.

דגנית סנקר: אנחנו מצפים לראות את הפירות של הדבר הזה אחרי הקורונה.

מיכל וונש: בהחלט.

מיכל וונש: אם יש מקומות נוספים - אני כבר אומרת ואני יודעת אני אומרת בשמכם – בהם משרד העלייה והקליטה יכול לסייע בבניית המתווה הזה כדי להחזיר את הנסיעות הללו.

מיכל וונש: דיברת על המשפך ואני חושבת שצריך לדבר על רצף.

מיכל וונש: אגב, העלייה היא לא האופציה היחידה.

מיכל וונש: דיברנו גם על זה אלא יש גם אופציה של קשרי ישראל-תפוצות בפני עצמם אבל הרצף הזה הוא מאוד מאוד חשוב והכניסה לתוך הרצף היא דווקא הנסיעות קצרות המועד ולכך אני חושבת שצריך לייחס את החשיבות שאנחנו מייחסים בדיון הזה.

מיכל וונש: תודה רבה.

מיכל וונש: יש לנו כאן את ישעיהו יחיאלי מנעל"ה.

מיכל וונש: נשמח להתייחסות שלך מהפרספקטיבה של נעל"ה שהיא בהחלט ייחודית וחשובה מאוד.

ישעיהו יחיאלי: ברכות ליושבת ראש הוועדה ולוועדה.

ישעיהו יחיאלי: בהזדמנות אחרת נשמח להציג בהרחבה את תוכנית נעל"ה בהקשר ליחסי ישראל-תפוצות.

ישעיהו יחיאלי: אנחנו ממש השבוע בעיצומה של רכבת אווירית של מאות ילדי נעל"ה מכל העולם שחיכו עד שהסגר יעבור וברגע שהתאפשר, אודות לשר הבריאות, לשר הפנים ואנשיו הטובים, יואל ומיכל, הצלחנו להכניס אותם לארץ ואנחנו מבלים בשדה התעופה בימים אלה ממש.

מיכל וונש: אני רוצה להצטרף אליכם.

מיכל וונש: זה ממלא את לבי בהרבה שמחה.

ישעיהו יחיאלי: בואי הערב ב-10:30, 90 ילדים מאוקראינה נוחתים בבת אחת.

ישעיהו יחיאלי: אם את באה, גם אני בא.

מיכל וונש: ניפגש.

מיכל וונש: נקבע אחרי הדיון.

ישעיהו יחיאלי: אני תמיד לרשותך.

ישעיהו יחיאלי: אני רוצה גם לציין שבכל תקופת הקורונה רוב ילדי נעל"ה מכל העולם נשארו בארץ – בפסח, בקיץ ובסוכות.

ישעיהו יחיאלי: הפנימיות עמדו באתגר הזה באהבה רבה ובהצלחה רבה.

ישעיהו יחיאלי: זה לא פשוט להחזיק ילדים שאי אפשר להוציא אתם לשום מקום במשך חודשים.

מיכל וונש: אני רוצה להתחבר למה שאתה אומר.

מיכל וונש: ביקרתי השבוע במסגרת ועדה אחרת שאני יושבת בראשותה בהדסים.

מיכל וונש: הצוות שם עובד לילות כימים כדי לאפשר את ההישארות של בני ובנות הנוער המדהימים הללו.

מיכל וונש: באמת ההוקרה שלנו מגיעה להם.

ישעיהו יחיאלי: הלילה הגיעו להדסים 36 ילדים חדשים מברזיל ועוד 10 ילדים חדשים מחבר המדינות.

ישעיהו יחיאלי: ממש הלילה.

ישעיהו יחיאלי: אני רוצה להתייחס לדברי החברים בהקשר לנושא לשמו התכנסנו וראשית להביע את צערי על כך שנמנע מכם למלא את שליחותכם ולעשות את העבודה הנהדרת שאתם עושים כל השנה וכל השנים.

ישעיהו יחיאלי: מצד שני, להעיר את תשומת לבכם למה שאמר קודם יואל.

ישעיהו יחיאלי: להביא לכאן אנשים מחוץ לארץ לשבועיים בידוד ולאחר מכן למגבלות עצומות על הטיולים, אני מביא דוגמה מתלמידי נעל"ה, הם תלמידי החינוך העל-יסודי בישראל כאשר לילדי הארץ אין היום טיולים לשום מקום.

מיכל וונש: אין ספק שזה מאוד מאתגר.

מיכל וונש: המתווים היחידים שיוכלו להישקל למתווים שעושים שכל מהבחינה הזאת, בהחלט אנחנו מודעים לאתגרים ובמקביל כמובן שאלה שהם קצרי מועד, גם הם לא קופאים על השמרים ומוצאים את הדרך האינטר-אקטיבית וגם שם יש שיחה אחרת ונוספת שמתקיימת וצריכה להתקיים כיצד משתמשים באמצעים הדיגיטליים שברשותנו כדי לשמר את האנשים הללו.

ישעיהו יחיאלי: אני רוצה לומר שגם בנעל"ה בתקופה של ההכנה לארץ, אנחנו עבדנו באמצעים דיגיטליים כולל תהליכי מיון שביצענו לכלל העולם עם למעלה מ-1,000 משפחות.

ישעיהו יחיאלי: מיינו את ההורים ואת הילדים דרך ה-זום.

ישעיהו יחיאלי: בסיכומו של דבר, אני פונה בהצעה ובבקשה לנציגי כל הארגונים שנמצאים כאן, תהיו גם שופר שלנו.

ישעיהו יחיאלי: תוכנית נעל"ה חיה וקיימת, היא עובדת בארץ, אנחנו עכשיו עם 2,000 ילדים שנמצאים בארץ מ-56 מדינות בעולם ונשמח מאוד לקראת שנה הבאה שכל המסגרות שלכם – אם השוטף לא מתקיים כרגיל – תפיצו באמצעות הכלים שלכם ולאוכלוסיות שלכם שלאחים הקטנים או לילדים של יש הזדמנות לבוא לישראל לתיירות חינוכית שקוראים לה נעל"ה.

ישעיהו יחיאלי: ברוכים הבאים.

מיכל וונש: זו קריאה שאני חושבת שהיא בהחלט משתקפת בעצם זה שיש עכשיו קואליציה ובאמת יש שיתוף פעולה.

מיכל וונש: דיברנו קודם על איגום הנתונים, אבל אפשר גם לאגם את שיתוף הפעולה במובן הזה ואני בטח מקדמת בברכה את הקריאה הזאת ואת היכולת לשתף פעולה ולאגם גם משאבים מעבר לנתונים הללו והמשאבים באופן כללי.

ישעיהו יחיאלי: שכחתי לפרגן לסוכנות היהודית שמארגנת את כל הטיסות האלה מכל העולם לתלמידי נעל"ה החדשים.

ישעיהו יחיאלי: יהודה שם, תודה לך ולכל אנשיך.

מיכל וונש: בסוף כולכם יחד עושים עבודת קודש.

מיכל וונש: באמת מימוש חזון, יעוד וערכי מדינת ישראל יום יום, כל מי שנמצאים כאן וגם ב-זום וגם סביב השולחן.

מיכל וונש: על כך הוקרתנו, אני חושבת גם מכנסת ישראל ובטח מהוועדה הזאת ויושבת ראש הוועדה באופן פרטי.

מיכל וונש: המשרד לנושאים אסטרטגיים.

מיכל וונש: נמצא אתנו מר עמית אפרתי, ראש תחום בכיר, פרוייקטים זירתיים.

מיכל וונש: לאחר מכן נסכם.

מיכל וונש: קיבלתי איזשהו דוח מהמשרד לעניינים אסטרטגיים.

עמית אפרתי: תודה רבה על קיום הדיון המאוד מאוד חשוב.

עמית אפרתי: אני לא אחזור על דברים שכבר נאמרו.

עמית אפרתי: אני רק אציין שיש לנו שותפות מצוינת עם הסוכנות היהודית, עם יהודה שיושב בדיון.

עמית אפרתי: יש לנו לא מעט פעילויות משותפות יחד עם סטודנטים וצעירים יהודים כדי להקנות להם כלים להתמודד עם הדה לגיטימציה נגד ישראל, גם באמריקה הלטינית וגם בדרום אפריקה.

עמית אפרתי: מה שעשינו זה פחות או יותר להסב את המתווים של הפעילויות האלה שהיו אמורות להתקיים באופן פיזי למתווה דיגיטלי.

עמית אפרתי: הייתה איזושהי פלטפורמה דיגיטלית לקיום של סמינרים לצעירים יהודים ואיזשהו מפתח מבחינתנו להתמודד עם הסוגיה אבל כמובן זו טיפה בים לעומת הדיון הכולל.

עמית אפרתי: כאמור, לא אחזור על דברים שנאמרו.

מיכל וונש: תודה.

מיכל וונש: אני אומר שזה גם מאוד חשוב אבל אני חושבת שאנחנו בצעדים שלפני.

מיכל וונש: זאת אומרת הדה-לגיטימציה נגד ישראל בזירה הבין-לאומית והיכולת להיאבק ולרתום את האנשים היא תלויית האינגייג'מנט הראשוני הזה שאנחנו מדברים עליו.

מיכל וונש: אגב, אתם משקפים היטב את החשיבות של התכניות הללו בדיוק על מנת שניתן אחר כך להנגיש את הכלים שאנחנו כל כך זקוקים להם בזירה הבין-לאומית וזה חשוב מאוד.

מיכל וונש: אני חושבת שאנחנו נסכם את הדיון המאוד מאוד חשוב הזה.

מיכל וונש: אני מודה לכל מי שהגיע ותרם.

מיכל וונש: החשיבה הבין-משרדית חייבת להיערך גם בנושא הזה.

מיכל וונש: בשלב זה אני רוצה לסכם ולומר שאני מבקשת לדעת שמשרד התפוצות יתכנן ויבנה תוכניות ביוזמת המשרד ולא רק יסתמך על פעילויות של הארגונים שמבצעים עבודה מדהימה.

מיכל וונש: צריך לדעת שמשרד התפוצות כל הזמן בעצם מוביל בנושא הזה ולא רק מנגיש לנו את מה שאנחנו יודעים ומאפשר בשיתוף פעולה עם התוכניות הקיימות.

מיכל וונש: אולי לשפר את שיתוף הפעולה המתקיים יחד עם משרד התפוצות.

מיכל וונש: אני חושבת שזה חשוב גם מבחינת מסר, גם מבחינת מהות וגם מבחינת תקצוב ותעדוף.

מיכל וונש: אני מבקשת מקואליציית הארגונים - וכמו שאמרתי, זה שאתם קיימים זה יוצא דופן ומאפשר לנו להתקדם בשיח החשוב הזה – לייצר ולהגיש תוכנית מסודרת, כמובן עם המגבלות, תוכנית שלוקחת בחשבון את כל הצרכים.

מיכל וונש: יכול להיות שיש התאמות שיהיה צריך לבצע אותן.

מיכל וונש: מרשות האוכלוסין שמענו שיש נכונות לבחון מתווה כזה, כמובן בהתחשב בכל הדרישות כמו התו הסגול וכולי של משרד הבריאות.

מיכל וונש: אני אפנה באופן איש לשרת התיירות לתעדף ולגבש איזשהו מתווה מעשי שיאפשר את הפעילות של הארגונים ברגע שנוכל להנגיש להם את המתווה הזה ואולי נעבוד במקביל כדי לתעדף את זה בתוך משרד התיירות ולהבין היכן כבר עומדת העבודה שהתחילה שם.

מיכל וונש: לאגם את כל הידע ואת כל הניסיון כדי לדעת איזה מהתוכניות וכיצד הן יכולות לעבוד ולהנגיש לוועדה ובטח לגורמים שיכולים לשתף פעולה.

מיכל וונש: אני רואה שלבקי יש הערות.

רבקה כספי: ממש דבר אחד קטן.

רבקה כספי: שמענו ש-20 אחוזים מהאנשים שהשתתפו בסקר מכירים באופן אישי מישהו שנפטר מהמחלה הנוראית הזאת.

רבקה כספי: שמענו גם מ-מסע על הצימאון המאוד גדול לבוא וגם מאנשים שלא היו במאגר המועמדים קודם לכן.

רבקה כספי: אני רוצה שכולנו נזכור שיש עכשיו רגע שאפשר לקנות את ליבם של הצעירים האלה שכל העולם סביבם הוא חשוך אבל מדינת ישראל יכולה להיות באמת קרן אור.

רבקה כספי: זה צריך לתת לנו את הכוח ואת התרופה למצוא את הדרך.

יהודה סטון: אני חושב שבסוף צריך משרד ממשלתי שייקח את זה.

יהודה סטון: זה יכול להיות משרד התיירות כאופציה, זה יכול להיות משרד התפוצות.

יהודה סטון: צריך להחליט מי לוקח איזה סוג של אונר-שיפ.

יהודה סטון: משרד הבריאות הוא שחקן מרכזי כאן וכדאי להכניס אותו כי בלי אישורים שלו, כל הרצון הטוב הוא נחמד, אבל זה לא יצא.

יהודה סטון: יכול להיות שזה משרד התיירות סביב אנשי עסקים, להסתכל על מודל נכנסים לזמן קצר ולהבנות את זה כך.

יהודה סטון: אני מאוד מאוד מברך וסומך על זה.

מיכל וונש: אני אנסה לקדם את השיח הזה באיזה משני המשרדים נכון שזה יתקיים.

מיכל וונש: כמו שאמרנו, יש את המתווים גם לגבי אנשי עסקים.

מיכל וונש: אני חושבת שיש כאן המשך דיון שנקבע אותו.

מיכל וונש: אנחנו נייצר איזשהו מפגש, אני מקווה שיהיה שולחן עגול בין המשרדים וביניכם בו אתם תוכלו להציג את המתווה, ומשרד הבריאות כמובן יאמר מה הם התנאים.

מיכל וונש: אנחנו נבקש לקיים את זה ותעדכנו אותנו מתי מתקיים השולחן העגול הזה.

מיכל וונש: אני אבקש משרת התיירות שאולי תוציא את הזימון הראשוני, כולל למשרד התפוצות.

מיכל וונש: אנחנו נבקש לעקוב בהקדם אחרי המפגש הזה לכשיתקיים.

מיכל וונש: אני רוצה להתחבר בסיכום שלי לדבריה של בקי.

מיכל וונש: התחלתי מההזדמנות שלצד המשבר.

מיכל וונש: אני חושבת שאנחנו באמת חיים בתקופה היסטורית.

מיכל וונש: תקופה היסטורית למדינת ישראל ותקופה היסטורית לעולם כולו מכל הממדים עליהם דיברנו ושעלו כאן.

מיכל וונש: התקופה הזאת מחייבת את כולנו.

מיכל וונש: זאת המשמרת שלנו.

מיכל וונש: בסוף כל מי שיושבים כאן ב-זום וסביב השולחן, אני יודעת שיש לי שותפים ושותפות נפלאים גם מהבחינה של העמיות היהודית והבטחת המשך העמיות היהודית וגם המשכיות של העלייה למדינת ישראל.

מיכל וונש: אני אומר שבסופו של דבר הקשר שלנו עם התפוצות, אם אין תפוצות, גם לא תהיה עלייה.

מיכל וונש: חשוב להבין את זה.

מיכל וונש: זה המקור שלנו, המקור הבלתי נדלה בעזרת השם, אבל זאת לא המטרה היחידה.

מיכל וונש: אני סוגרת עם ציון.

מיכל וונש: רק אתמול ציינו 103 שנים להצהרת בלפור שהכירה בעם היהודי ששב לארצו.

מיכל וונש: אני חושבת שהתזכורות האלה או החשיבות של התזכורות האלה מחייבות מאוד, מחייבות מאוד פרוספקטיבית כלפי עתיד ואנחנו עכשיו נמצאים ומזהים את ההזדמנות.

מיכל וונש: כאן בוועדה הזאת מתקיימים הרבה דיוניים, בוועדה הראשית, ועדת העלייה והקליטה, בהזדמנות ההיסטורית בה אנחנו נמצאים, בהסרת החסמים ובעבודה המשותפת שלנו שמזכה אותנו בזכות המדהימה הזאת לזהות ולמצות את ההזדמנויות שלצד המשבר.

מיכל וונש: תודה לכולם.

מיכל וונש: אנחנו נעקוב אחרי השולחן העגול שיתקיים.

מיכל וונש: נבקש מכולם לדווח לוועדה בשבועות הקרובים, אחרי שאני אשוחח עם משרד התיירות.

מיכל וונש: אנחנו גם נבקש מכם להנגיש לנו את המידע הזה ואנחנו נקיים דיון המשך כדי לדעת היכן זה עומד.

מיכל וונש: אני מקווה שבתוך חודש נוכל לקיים דיון המשך כזה - אני פונה למנהלת הוועדה - או אפילו רק עדכון היכן זה עומד כדי שנדע שאנחנו עשינו משהו ולא רק דיברנו על לעשות משהו וכי מיצינו את ההזדמנות.

מיכל וונש: תודה לכולם.