ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 93, 2020-11-03 14:00

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צהריים טובים לכולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שמחה לפתוח עוד דיון של ועדת הפנים והגנת הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היום אנחנו דנים בחשש לאי עמידתה של המדינה במחויבות שלה להפחתת גזי חממה בשל הפגיעה בייצור חשמל מגגות סולריים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אתחיל באמירה שאני חוזרת עליה כאן הרבה שוב ושוב בדיונים בוועדה: אנחנו בעיצומו של משבר אקלים גלובלי וזאת גם ההזדמנות לקרוא לכל מי שלא ראה – אני עוברת היום ועדה, ועדה ואני אומרת שמי שעוד לא ראה את הסרט של דייויד אטנבורו בנטפליקס אני מאיצה בו לראות את הסרט המופתי הזה שנקרא "על פני האדמה"; לצפות ולהבין את גודל המשבר שכדור הארץ כולו נמצא בו בשל התנהלות בני האדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ללשכתי הגיעו פניות מהשלטון המקומי יחד עם פניות מראשי רשויות ומארגוני סביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כולם פנו לרשות החשמל בבקשה לקראת השימוע הקרוב שעומדת לבצע הרשות להאריך ולא לבטל את הוראת השעה המאפשרת התקנת מערכת סולרית על גגות בהספק מותקן של עד 200 קילוואט בפטור ממכרז.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך להבין שהרצון של רשות החשמל גם להוריד את התעריף ל-41 אגורות ויותר מכך לבטל את הוראת השעה ולהחזיר אותנו למצב שהיה בשנת 2019 שלפיו רק מתקנים בהספק של 100 קילוואט נהנו מפטור ממכרז, המשמעות שלה היא להסיג את התחום הסולרי אחורה במקום לקדם אותו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להזכיר ששר האנרגיה יובל שטייניץ בהחלטת ממשלה טרייה – יעדים מאוד ברורים שאליהם צריכה מדינת ישראל להגיע בכמות החשמל המיוצרת מאנרגיה מתחדשת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז לפי נתונים שידועים לנו כעת, ליעד של 10% של אנרגיה מתחדשת עד סוף 2020 אנחנו כבר לא נגיע וכבר לא נעמוד בו, כי בסוף השנה הזאת סך ייצור החשמל מאנרגיה מתחדשת יהיה בסביבות 8%.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עכשיו בגלל הצעדים שרשות החשמל עומדת לנקוט גם ליעד הזה שהגדרנו אותו בהחלטת ממשלה של 30% ב-2030, שלדעתי, הוא יעד נמוך מדי – גם לזה אין סיכוי שנגיע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז בעצם ביד אחת שר האנרגיה קובע יעדים וביד השנייה רשות החשמל שכפופה למשרד האנרגיה מקדמת צעדים שימנעו את האפשרות להגיע ליעדים שהשר שלהם קבע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך אומרים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הפוך, גוטה, הפוך – ככה אומרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אחרי שכולנו הבנו את תמונת המצב אני מציעה שנתחיל לשמוע את הצדדים הרלוונטיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מישהו מחברי הכנסת, דחוף לו לדבר עכשיו או שאפשר לחכות עם זה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפשר לחכות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מציעה לפתוח עם מנכ"ל השלטון המקומי מר שלמה דולברג.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם שלחתם נייר עמדה די חריף בסוגיה הזאת לרשות החשמל בנושא ההסדרה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אשמח שתסביר לנו מה גרם הצעד בזמנו של הפטור ממכרז ל-200 קילוואט, ומה הוא עשה בדגש על שיתוף הפעולה שלכם עם מפעל הפיס בנושא של אותו מבצע שגרם לשינוי מאוד משמעותי בכל הענף הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ומה החששות שלכם?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה יקרה עכשיו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

שלמה דולברג: תודה על ההזדמנות, גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, מחר בוועדה לביקורת המדינה יש דיון, אם לא ידעתם – "גרירת הרגליים ואי העמידה של המדינה ביעדי אנרגיות מתחדשות בישראל".

שלמה דולברג: אני מבקש להסתכל בפרספקטיבה ארוכת טווח בנושא הזה כדי שלא נגיע בעוד 10 שנים לאותו דיון בוועדה לביקורת המדינה, וכמובן, המבין יבין.

שלמה דולברג: אני רוצה לשים את הדגש על ההבדלים המהותיים בין המגזר הפרטי החרוץ, המתוחכם, הכלכלי, בעל יכולת פיננסיות ראויות לציון לבין מגזר עירוני.

שלמה דולברג: הרשויות המקומיות שהן מאגר עצום של אנרגיה מתחדשת עם כל המבנים: בתי ספר, מתנ"סים, מגרשי ספורט, מבני עירייה, מעונות יום ועוד – המגזר הזה הוא מגזר עם הרבה מאוד פוטנציאל – תכף נדבר קצת על כמויות – אבל המגזר הזה לא יוכל להתחרות במגזר הפרטי.

שלמה דולברג: זאת בעצם החלטה אחת שמחזירה אותנו למצב שבו אנחנו, הרשויות המקומיות, צריכות לגייס הון, לחשב תחשיבים כלכליים, לחשב את תקופת ההחזר, לגרוע מתקציבים קיימים היום, לפנות לרגולציה כדי לאשר שיתוף פעולה עם המגזר הפרטי – יש פה מגבלות גדולות מאוד שצריך להכיר אותן וצריך לאפשר לרשויות המקומיות, לשלטון המקומי, את היכולת לעמוד ביעדים הלאומיים לא באותה רמה כמו במגזר הפרטי.

שלמה דולברג: למה אני אומר את זה?

שלמה דולברג: מכיוון שכל ההתייחסות גם של משרד האוצר, גם של רשות החשמל, גם של משרד האנרגיה היא התייחסות מאוד כלכלית, מאוד עניינית, מאוד מקצועית.

שלמה דולברג: אבל היא לא לוקחת בחשבון שיש פה מאגר גדול מאוד של אנרגיות מתחדשות שאנחנו לא מנצלים אותן באופן יעיל ומיטבי.

שלמה דולברג: אני קודם כול רוצה לשים את הדגש הזה.

שלמה דולברג: אני מדבר גם על דברים אחרים.

שלמה דולברג: כל מה שאני רוצה להגיד בשלב הזה הוא שרשות מקומית היא פוטנציאל לאנרגיות מתחדשות והכול כדי לחסוך בשימוש בשטחים פתוחים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון, בדיוק.

שלמה דולברג: אם לא ננצל את מבני הציבור אנחנו נלך לשטחים הפתוחים וכולנו לא רוצים להגיע לזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון.

שלמה דולברג: כדי לעשות את זה צריך לעשות איזשהו שינוי חקיקה בחוק החשמל.

שלמה דולברג: אגב, עמיתיי המשפטנים יודעים שבחקיקת מים יש הבדל בין צרכנים לצרכנים בנושאים דומים.

שלמה דולברג: ניתן לאמץ דברים שקיימים בחוק המים ובעצם לעשות תיקון קטן בחוק החשמל שמאפשר לרשויות מקומיות שהן מוסדות ציבור שכל הכלכלה שלהן מיועדת לשירות לתושבים לאפשר להן מוטיבציה טובה יותר.

שלמה דולברג: אני טוען שהמוטיבציה הזאת לא הייתה מספיק רצינית.

שלמה דולברג: כעובדה ברגע שהלכנו עם המבצע של מפעל הפיס שנתן ערבויות לרשויות מקומיות בעצם כבר במבצע הזה התגייסו 140 רשויות מקומיות לכל הנושא הזה והתחילו לטפל.

שלמה דולברג: אנחנו מחזירים אותם עכשיו אחורה.

שלמה דולברג: זה אומר שבכוח שלהם לגייס הון, בכוח שלהם לבצע פעילות כלכלית זה לא מספיק, והיינו צריכים את העזרה של מפעל הפיס בעניין הזה, והיא הוכיחה שברגע שיש עזרה ניתן לקדם את הנושא הזה ברשויות המקומיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תסביר לנו, בבקשה, את ההבדל הזה בין 100 ל-200.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה זה מסיג אותנו לאחור?

שלמה דולברג: מכיוון שאם רשות מקומית עשתה בבית הספר מתקנים פוט-וולטאיים לאנרגיות מתחדשות, ונגיד שהיא הגיעה ל-90 או ל-80 קילוואט כשהיא תגיע ל-100 היא כבר לא תוכל להרחיב את זה במגרשי הספורט, באצטדיונים, בבנייני העירייה או במבני ציבור אחרים.

שלמה דולברג: יש פה הגבלה שהיא לא נכונה, לדעתנו, והיא פשוט תגרום להרבה מאוד מבנים ציבוריים עירוניים לא להיכנס לעניין הזה.

שלמה דולברג: זה עניין מגבלת הגודל.

שלמה דולברג: אני טוען שגם ההורדה של המחיר שניתן, תגרום לאנטי מוטיבציה כאן.

שלמה דולברג: לדעתי, בשלטון המקומי צריך לראות מאגר של אנרגיות מתחדשות ולהתייחס אליו באופן ייחודי גם אם צריך לבצע תיקוני חקיקה כאלה ואחרים.

שלמה דולברג: אנחנו יושבים בוועדה המכובדת שיכולה לעשות את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

תומר רוזנר: מבחינת רשות החשמל כל רשות מקומית היא צרכן על כל מבני הציבור שלה?

 << אורח >> יואב קצבוי: לא, ממש לא.

 << אורח >> יואב קצבוי: כל מבנה, בדרך כלל, הוא צרכן.

 << אורח >> יואב קצבוי: לכן הרשות יכולה בהחלט לעשות כמה מתקנים בהסדרה פטורה ממכרז בכל העיר.

 << אורח >> יואב קצבוי: אין עניין שברשות מקומית אחת אפשר - -

שלמה דולברג: אבל בית ספר הוא צרכן אחד - -

 << אורח >> יואב קצבוי: נכון.

 << אורח >> יואב קצבוי: בית ספר הוא צרכן אחד.

שלמה דולברג: - - אם הוא ירצה להוסיף את מגרש הספורט או את הספרייה הבית ספרית או דברים אחרים הוא לא יוכל לעשות זאת.

 << אורח >> יואב קצבוי: הוא יכול במחיר אחר.

שלמה דולברג: בסדר, אז אני אומר שוב: מחיר אחר זה בדיוק העניין.

שלמה דולברג: מדובר פה על סקטור ציבורי של רשויות מקומיות שצריך להתייחס אליהם כאל סקטור ייחודי כדי לנצל את המאגר הזה ולא ללכת אחר כך לשטחים הפתוחים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מעיריית תל-אביב אני מבינה שרון חולדאי לא יכול להשתתף פה בדיון למרות שהוא שלח מכתב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מייצג אותו ד"ר בעז קידר, מנהל תכנון בר-קיימא ואנרגיה בעיריית תל-אביב, בבקשה.

בעז קידר: נכון.

בעז קידר: שלום לכולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום לכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם הוצאתם נייר עמדה חד-משמעי מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אשמח שתפרט את העמדה שלכם בסוגיה הזאת.

בעז קידר: מר דולברג תמצת את הנושאים בצורה ברורה.

בעז קידר: אני רוצה לדבר דווקא מלמטה, מנקודת המבט של הרשות שלנו, של עיריית תל-אביב.

בעז קידר: לנו יש היום כ-50 גגות של מבני ציבור בעיר שרובם בתי ספר עם מערכות PV, מערכות פוטו-וולטאיות.

בעז קידר: לא מעט מהן, יותר ממחציתן, יכולנו להקים מערכות יותר גדולות.

בעז קידר: מה שהגביל אותנו הייתה ההסדרה הנוכחית.

בעז קידר: כמו שצוין קודם לכן בית ספר הוא בדרך כלל מועמד מצוין להתקנה של PV.

בעז קידר: הפרופורציות של הבניין הן מאוד נוחות, בדרך כלל השוט-פרינט שלו רחב ובלי הרבה קומות.

בעז קידר: ברגע שאנחנו עושים גג אחד ורוצים להתרחב לגגות נוספים באותו קמפוס או על מגרש ספורט או על הספרייה וכדומה, אסור ליצור מצב שההסדרה תמנע את ההמשך הזה.

בעז קידר: אני רוצה להעלות עוד נקודה, ברשותכם: עיריית תל-אביב היא חברה בארגון Si-40 האירופי של כ-100 ערים אירופיות ששמו לעצמן מטרה לעמוד ביעדי פליטות גזי חממה.

בעז קידר: זה אומר שהעיר חתומה על הסכם שמגדיר לנו יעדים כמותיים מאוד ברורים.

בעז קידר: אנחנו בעצם התחייבנו עד שנת 2030 להגיע ל-100% אנרגיה מתחדשת לצרכים עירוניים: מבני ציבור, תאורת דרכים, רמזורים וכן הלאה.

בעז קידר: המהלך הרחב הזה בעיר התחיל בתנופה.

בעז קידר: העלה שלמה דולברג את התרומה של מפעל הפיס לנושא ובכלל במדינת ישראל, וגם תל-אביב עם כל העוצמה שלה, אסור להתעלם ממגבלות שחלות רק על רשויות מסוימות.

בעז קידר: אין פה טעם להשוות בכלל לשיקולים שקיימים בשוק הפרטי.

בעז קידר: לא נוכל להשלים את המהלך הזה אם ההסדרה תיכנס לתוקף ב-1 בינואר.

בעז קידר: זה יוריד את הכלכליות בצורה כזאת שכל הפרויקטים שנמצאים אצלנו ייכנסו לחשיבה ולהערכה מחודשת וזה לא הוגן מצד אחד לצאת בקריאה לרשויות המקומיות להיכנס מתחת לאלונקה ולייצר אנרגיה במרחב העירוני על שטחים מופרים ושטחים שקל לתחזק אותם ולפעול בהם, ומצד שני להכניס הגבלות כאלה שתוקעות מקלות בגלגלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איתן אטיה, מנכ"ל פורום ה-15, בבקשה.

קריאה: מישהי מחליפה אותו.

מאיה קרבטרי: שלום לכולם.

מאיה קרבטרי: איתן לא הספיק להצטרף.

מאיה קרבטרי: הוא בדיון אחר ולא צפינו שהוא ידבר כל כך מוקדם.

מאיה קרבטרי: אנחנו מודים לכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפשר לעבור אליכם מאוחר יותר אם אתם מעדיפים.

מאיה קרבטרי: היינו רוצים להשלים את הדברים שכבר נאמרו כדי לא לחזור.

מאיה קרבטרי: אני רוצה להצטרף לדברים שאמר מנכ"ל השלטון המקומי ונציג עיריית תל-אביב ד"ר בעז קידר, ולהוסיף משהו שחשוב מאוד להדגיש.

מאיה קרבטרי: המצב הנוכחי הוא שגם כשרשויות מקומיות מאוד רוצות לקדם את הנושא המאפיינים של מבני ציבור, ובמיוחד מבני חינוך, שונים מאלה של מבנה מסחרי, וזה מקשה על הרשות המקומית להתחרות מול גורמים עסקיים.

מאיה קרבטרי: הרי ההסדרה הנוכחית זה לא רק מחיר יותר נמוך, אלא תחרות על מכסות.

מאיה קרבטרי: זה לא שכל גורם בעולם ובישראל יכול פשוט להקים – הוא צריך לקבל אישור ולהשיג מכסה.

מאיה קרבטרי: במצב הנוכחי שבו המכסות מוגבלות – וברור מדוע הן מוגבלות – לא ניתן להתייחס לרשות המקומית ולגזור גזרה שווה בין גורם ציבורי ברשות מקומית שיש עליו נטל מלוות ובעיות כלכליות אחרות לבין גורם פרטי.

מאיה קרבטרי: בנוסף מבנים ציבוריים נתונים להרבה יותר רגולציה והסדרה.

מאיה קרבטרי: הם נדרשים, למשל, לאלמנטים יותר מורכבים של נגישות, של כיבוי אש וכולי.

מאיה קרבטרי: יש הרבה יותר אלמנטים בבנייה של מבני ציבור שמקשים על ההשוואה שלו וההתמודדות שלו עם מבנים פרטיים.

מאיה קרבטרי: לכן יש כאן שתי תוצאות אפשריות: או שהרבה מהמבנים האלה, דווקא המורכבים יותר יישארו בליל מענה, פשוט הגג שלהם יישאר ריק, או לחילופין שהרשות המקומית שממש תתעקש לעמוד בהוצאה גם אם זה לא כדאי כלכלית בתנאים החדשים תצטרך לגלגל את העלות על הארנונה.

מאיה קרבטרי: אז כך או כך הטענה שזה יתגלגל לציבור – היא תקרה בכל מקרה.

מאיה קרבטרי: השאלה אם זה יתגלגל דרך הארנונה בצורות עקומות או שזאת הסדרה שמתחשבת מראש בצרכים המיוחדים, במבנה המיוחד ובדרישות המיוחדות של השלטון המקומי, והכול ייעשה בדרך המלך.

מאיה קרבטרי: זה מה שאנחנו רוצים – לאפשר לעשות את זה בדרך המלך.

מאיה קרבטרי: לשאלתך, יושבת-ראש הוועדה, מדוע המבנים של 100 עד 200 קילוואט כאלה משמעותיים?

מאיה קרבטרי: כי אלה המבנים שאנחנו בדרך כלל מוצאים: בתי ספר, מבנה משרדים של רשות מקומית – אלה בדיוק המבנים שאנחנו בונים ברשות מקומית אולם ספורט.

מאיה קרבטרי: לכן זה כל כך משפיע עלינו.

מאיה קרבטרי: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך לזכור שהגגות הגדולים ביותר שיש בערים הם הגגות של מבני הציבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר הבתים הפרטיים או הבתים המשותפים יש להם גגות קטנים יחסית, ופוטנציאל הגגות הוא במבני הציבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בגלל זה צריך להתייחס אליהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נעשה סבב קצר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבקשת מאנשים – אם יש לכם דברים שאתם רוצים להוסיף מעבר לדברים שנאמרו, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אושרת גני גונן, ראש המועצה האזורית דרום השרון, בבקשה.

אושרת גני גונן: תודה על ההזדמנות להציג כאן.

אושרת גני גונן: אנחנו בדרום השרון מברכים על החלטת הממשלה לקדם אנרגיות מתחדשות.

אושרת גני גונן: הקלה גדולה הייתה בקרב חצי מיליון השרון והשומרון ששתי תחנות הכוח הדו-דלקיות היו מתוכננות כאן באזורנו.

אושרת גני גונן: כל קואליציית ראשי הרשויות כאן טענו שאנחנו מתחייבים לעבור לאנרגיות מתחדשות ולהפיק באמצעותן את מה שהמדינה צריכה.

אושרת גני גונן: כדי שההחלטה הזאת תתממש הלכה למעשה ונמצא את עצמנו ב-2030 עם היעד ששמנו אנחנו באמת צריכים מצד אחד להקל ברגולציה ולתת תמריצים לרשויות המקומיות; כי כפי שנאמר כאן קודם מבני הציבור שלנו הם כר נפלא להנחת לוחות סולריים ולהפקת חשמל, ומצד שני – וכאן אני רוצה לנגוע בנקודה שמטרידה אותנו מאוד – שצריך להגביל את התחנות שמבוססות על דלקים פוסליים, תחנות גז, למעשה.

אושרת גני גונן: אני מסתכלת על החלטת הממשלה ויש בה עמימות מאוד גדולה.

אושרת גני גונן: הייתי שמחה לשמוע מנציג משרד האנרגיה לגבי ההיקפים.

אושרת גני גונן: בהחלטה כתוב ש-1,400 מגה-וואט מבוסס על תחנות כוח - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אושרת, אני שותפה למה שאת אומרת וגם אני מצרה על העמימות הזאת, אבל, לצערי הרב, הדיון הזה מאוד ספציפי – הוא מתייחס לסוגיה הזאת עכשיו של השינוי בהסדרה של הנושא של גגות הסולריים הציבוריים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז לא נוכל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה שאת רוצה לקבל התייחסות של נציג משרד האנרגיה לזה – לזה לא נגיע, לא הפעם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו רק מנסים לפתוח את החסם המצטייר החדש הזה כדי שנוכל להגיע לאותו יעד גם אם הוא לא החלום שלנו.

אושרת גני גונן: אני תומכת בנושא של תעריפים ומחזקת אותו.

אושרת גני גונן: תעריפים אטרקטיביים יובילו לאיפוס אנרגיה.

אושרת גני גונן: אני יודעת שגם אנחנו בדרום השרון וגם השכנים שלנו מקווים להגיע תוך שלוש שנים לאפס אנרגיה, כלומר שהכול יופק מאנרגיה סולרית על כל המבנים הציבוריים שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

תמר זנדברג: אפשר לשמוע את משרד האנרגיה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, תכף נגיע למשרד האנרגיה.

תמר זנדברג: הבעיה ברורה לנו.

תמר זנדברג: הרי חצי שנה אנחנו שומעים רק את מה שאנחנו כבר יודעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל יש אנשים שזה חשוב להם ורוצים להשמיע, ואני מנסה לתת רשות דיבור להרבה אנשים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת גישתי.

תמר זנדברג: לא חלקתי על גישתך, שאלתי האם אפשר לשמוע את משרד האנרגיה.

תמר זנדברג: אם אי אפשר כרגע אז התשובה היא לא, ובסדר.

תמר זנדברג: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משרד האנרגיה נמצא כאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נמצא כאן יושב-ראש רשות החשמל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הכול פה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תמר, ברשותך, אני אנהל את הדיון הזה כראות עיניי.

תמר זנדברג: אני לא חלקתי על ראות עינייך.

תמר זנדברג: מה קרה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זיו דשא, ראש מועצת זכרון יעקב, יושב-ראש ועדת איכות הסביבה של מרכז השלטון המקומי, בבקשה.

תמר זנדברג: אני חושבת שהדיון הזה יכול להתנהל גם בלעדיי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין בעיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': וזה נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה, זיו דשא, בבקשה.

זיו דשא: שלום לכולם.

זיו דשא: אני לא אחזור על דבריהם של קודמיי.

זיו דשא: אנחנו מאוד רוצים לקדם את הפרויקטים האלה.

זיו דשא: אני אגיד משפט אחד מעבר למה שלא עומדים פה.

זיו דשא: אנחנו עשינו את זה, עמדנו בזה.

זיו דשא: ההגבלה על גודל שימוש, בהחלט צריך לפתוח אותה.

זיו דשא: דבר נוסף – מענקים לכלל הרשויות ולא רק לעניין הסוציו כי בעצם חלק מהרשויות שהן במדרג הסוציו אקונומי הגבוה לא יכולות להיעזר בזה.

זיו דשא: אנחנו לקחנו הלוואות לצורך העניין.

זיו דשא: אנחנו חוסכים מאות אלפי שקלים בשנה בתקציבים, וכמובן, המאבק הכי חשוב הוא חלק ממאבק האקלים הכולל שיש לנו היום במדינה בכלל וגם בזיכרון יעקב.

זיו דשא: זה חלק מהפעולות שאנחנו עושים כדי להפחית את ההשפעה האקלימית שלנו.

זיו דשא: לכן, כמו שאמרתי, לא ארחיב בדבריי.

זיו דשא: אני מחזק את דבריו של שלמה בעניין הזה – אנחנו בהחלט מבקשים הירתמות לקידום המיזם החשוב הזה נגד חלופיות.

זיו דשא: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מר דשא, אתה הזכרת מענקים – מטעם מי?

זיו דשא: מטעם המדינה.

זיו דשא: אם הרשות שלי נחשבת סוציו 8, אבל רשות אחרת היא לא מרובת הכנסות אז אנחנו לקחנו הלוואות כדי להחזיר אותן תוך מספר שנים, אבל ככל שיש מענקים שמסייעים ומעודדים את זה, וזה לכלל הרשויות - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש מענקים כאלה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מכירה.

זיו דשא: - - - זאת נקודה שיכולה מאוד לעזור.

אימאן ח'טיב יאסין: הלוואות, לא מענקים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זהו, אני מכירה הלוואות אבל לא מענקים.

זיו דשא: לכן אני מציע שנושא עידוד הפעילות הזאת שהיא מאוד חשובה, כלכלית וכדאית לרשויות יהיו מענקים שניתנים גם פה ואפשר להרחיב גם לתאורה סולרית.

זיו דשא: הדברים האלה בסוף – ברגע שהמדינה נותנת תמריצים ומענקים לנושאים האלה כלל הרשויות בהחלט רואות בזה פוטנציאל למנף את הפרויקטים האלה.

זיו דשא: אנחנו עשינו את זה עם הלוואות כי זה היה מאוד חשוב באג'נדה הסביבתית שלנו.

זיו דשא: אבל שוב, זה נושא מאוד חשוב, וברגע שיש מענקים הרבה רשויות יצטרפו למהלכים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת שיש הרבה מאוד אנשים שהם נציגים של ארגוני סביבה – אתם כולכם תדברו, אני מבטיחה לכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל, בואו ננסה להעלות את הדיון ולקבל את התמונה מצד מי שרוצה לעשות את השינוי הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום לך, מר יואב קצבוי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה ממלא מקום?

 << אורח >> יואב קצבוי: כן.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני כרגע ממלא מקום יושב-ראש רשות החשמל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה שהגעת באופן אישי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש כמה נקודות שאני אשמח לשמוע.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני אנסה לעשות קצת סדר ואחר כך אפשר לפתוח את זה לדיון.

 << אורח >> יואב קצבוי: עלו פה כמה טענות: טענות שההסדרה לא מאפשרת, טענות שהתעריף בסדר אבל ההסדרה לא מאפשרת, טענות שהתעריף לא אטרקטיבי.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני אנסה לעשות סדר בדברים ונדון אחר כך.

 << אורח >> יואב קצבוי: אז, קודם כול, אמירה כללית שברורה לכולם: הרשות מחויבת לעמוד ביעדים שקבעה הממשלה לייצור סולרי – אין פה ספק בכלל.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה ממש אילוץ מבחינתנו.

 << אורח >> יואב קצבוי: עם זאת הרשות מחויבת, לא רק רוצה, לעשות את זה תוך שמירה על תעריף החשמל.

 << אורח >> יואב קצבוי: כל ההוצאות במשק החשמל שהוא משק סגור – אין לרשות החשמל תקציב חיצוני מתקציב המדינה, אין לנו מענקים, אין לנו קרן הלוואות – כל ההוצאות של משק החשמל ממומנות על-ידי תעריף החשמל שכולם משלמים, כולל התושבים של הערים האלה.

 << אורח >> יואב קצבוי: לכן המחויבות שלנו בראש ובראשונה זה לעמוד ביעדים ולעשות את זה תוך שמירה על עלות מינימלית.

 << אורח >> יואב קצבוי: בעבר כשדיברו על תעריפים לאנרגיות מתחדשות היו יושבים כלכלנים ברשות ומנסים לקלוע איזה תעריף צריך.

 << אורח >> יואב קצבוי: היו הרבה סיבות למה העסק היה תקוע באמצע העשור.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה גם היה חלק מהעניין – כל מיני טענות שזה גבוה מדי, נמוך מדי – בסופו של דבר זאת שיטה מאוד לא מוצלחת.

 << אורח >> יואב קצבוי: החל משנת 2017 הרשות עברה לאפיקים תחרותיים גם בגלל שהשוק הבשיל קצת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנה, אפילו עכשיו המציאות הכתה את התחזיות – יותר זול.

 << אורח >> יואב קצבוי: הרבה יותר זול.

 << אורח >> יואב קצבוי: ההליכים התחרותיים האלה עובדים מצוין.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו פרסמנו עד היום עשרה או אחד עשר הליכים תחרותיים בכל הסגמנטים.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו לא מזניחים את הסגמנט הדואלי, הוא מאוד חשוב לנו גם פנימית למשק החשמל וגם אנחנו מבינים שאי אפשר לבנות רק על קרקעות.

 << אורח >> יואב קצבוי: כיום מכל ההליכים של הרשות יש בהליכי הקמה או קיימים כבר בין 5,500 ל-6,000 מגה.

 << אורח >> יואב קצבוי: כשאני אומר שזה בהליכי הקמה זה כאלה שכבר זכו בהליך או נרשמו לאיזשהו הליך.

 << אורח >> יואב קצבוי: בדרך כלל שמו ערבות ונכנסו ללוחות זמנים מחייבים של הקמה.

 << אורח >> יואב קצבוי: אז כרגע בין שהוקמו או שבהליכי הקמה יש בין 5,500 ל-6,000 מגה ובערך 50% מהם זה על גגות.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה דואלי.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני גם חושב שמתוך אלה שבהקמה, כלומר בשנים האחרונות זה אפילו אחוז קצת יותר גבוה.

 << אורח >> יואב קצבוי: כלומר יש הליכים תחרותיים ייעודיים לגגות.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו לא נותנים להם להתחרות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פרטיים.

שלמה דולברג: הוא מצפה שגם הרשויות המקומיות יתחרו.

 << אורח >> יואב קצבוי: תכף אני אגיע לזה.

 << אורח >> יואב קצבוי: ההליכים התחרותיים שלנו מאוד פשוטים.

 << אורח >> יואב קצבוי: אפשר לבוא, לשים ערבות, להגיש הצעה, לקבל קווטה.

 << אורח >> יואב קצבוי: אתה לא צריך להתחייב מראש איפה אתה עושה את זה.

 << אורח >> יואב קצבוי: אתה יכול לשתף פעולה עם גופים, אתה יכול להעביר את הזכייה שלך לגופים אחרים – אלה הליכים תחרותיים פשוטים מאוד שהוכיחו את עצמם.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו הכנסנו כמויות גדולות מאוד גם בגגות באמצעות התהליכים התחרותיים האלה, ומבחינתנו זה דרך המלך.

תומר רוזנר: אתה מדבר על דברים שהם די על העץ.

תומר רוזנר: כמה כאלה יש בפועל, היום?

תומר רוזנר: אמרת ש-5,000 נרשמו, התעניינו.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה לא נרשמו, זה זכו בהליך.

 << אורח >> יואב קצבוי: שמו ערבות מאוד גדולה והתחילו בהקמה.

 << אורח >> יואב קצבוי: תהליכים תחרותיים התחלנו לא מזמן.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו גם נותנים זמן הקמה מסוים.

 << אורח >> יואב קצבוי: אגב, בגלל הקורונה ובגלל פניות של יזמים אנחנו הארכנו את זמני ההקמה לכל ההליכים.

 << אורח >> יואב קצבוי: מה לעשות, זאת השנה שאנחנו נמצאים בה, שנת קורונה.

 << אורח >> יואב קצבוי: הארכנו את זה בסך הכול בשתי החלטות שונות בחצי שנה.

 << אורח >> יואב קצבוי: אם לא היו ההארכות האלה אם לא הייתה קורונה בסבירות מאוד גבוהה שהיינו בסוף השנה ב-10%.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני חושב של-10% נגיע בחציון של שנה הבאה וזה בעיקר בגלל השיפטינג של הרבה מתקנים שהיו אמורים לקום לפי ההליכים שלנו בסוף השנה הנוכחית.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה גם בגלל מאמץ מאוד גדול שעשינו בשנה שעברה, וזה גם חלק מהסיפור של 100, 200.

 << אורח >> יואב קצבוי: הם יקומו בתחילת השנה הבאה במקום בסוף השנה הזאת.

 << אורח >> יואב קצבוי: אז אמרתי שדרך המלך זה הליכים תחרותיים.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה מציג לנו תוצאות מצוינות, זה מציג לנו כמויות גדולות מאוד במחירים אטרקטיביים מאוד לרווחת כל צרכני החשמל.

 << אורח >> יואב קצבוי: החיסכון הזה אפילו לא עולה לתקציב המדינה.

תומר רוזנר: אפשר שאלה?

 << אורח >> יואב קצבוי: אני רק אסיים ואז אפשר יהיה לשאול שאלות.

 << אורח >> יואב קצבוי: במקביל להליכים התחרותיים שזה דרך המלך מבחינתנו, הבנו שיש סגמנט שצריך לתת לו מענה ייחודי.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו רוצים השתתפות גם של צרכנים קטנים, גם של גגות קטנים.

 << אורח >> יואב קצבוי: לא כל צרכן קטן שיש לו לול קטן יכול לגשת למכרזים של הרשות אף על פי שיש כאלה שעשו את זה.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו קיבלנו הצעות ברשות גם מגורמים פרטיים שאנחנו יודעים שרצו להקים על רפת או על לול.

 << אורח >> יואב קצבוי: המכרזים הם לא מסובכים, זה לא הרבה בירוקרטיה, באמת שלא, הם מאוד פשוטים.

 << אורח >> יואב קצבוי: נכון, צריך ערבות, צריך מימון.

 << אורח >> יואב קצבוי: אבל הבנו שיש סגמנט.

 << אורח >> יואב קצבוי: בעבר הסגמנט הזה היה מובחן עד 50 קילוואט ואחרי מחשבה מרובה אנחנו החלטנו שזה יהיה עד 100 קילוואט שזה לא איזה "בית קטן בערבה".

 << אורח >> יואב קצבוי: צריך להבין שמתקן של 100 קילוואט זה גג של כ-1,000 מטר.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה לא הבית הפרטי בכפר סבא או ברעננה, זה מבנים ציבוריים יותר גדולים של צרכנים קצת יותר מתוחכמים ופחות פשוטים.

 << אורח >> יואב קצבוי: ברוב העולם זאת גם החלוקה, אפילו פחות.

 << אורח >> יואב קצבוי: יש בעולם 50, 100, ולפעמים זה קצת יותר מ-150.

 << אורח >> יואב קצבוי: אבל מליאת רשות החשמל החליטה על 100 קילוואט, ואנחנו פוטרים אותה מההליך התחרותי, ולא רק שפוטרים אותה מההליך התחרותי אנחנו גם נותנים להם תעריף מכיוון שהעלות שלהם נמוכה.

 << אורח >> יואב קצבוי: כי יש חיסרון לגודל קטן.

 << אורח >> יואב קצבוי: כששמים מערכת קטנה בבית פרטי ברור שזה יותר יקר.

 << אורח >> יואב קצבוי: נתנו להם תעריף סופר-מיטיב – 45 אגורות.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה תעריף גדול פי שלושה מהתעריפים שהיו אז בהליכים התחרותיים.

 << אורח >> יואב קצבוי: אז זה היה פי שניים, והיום זה כבר פי שלושה.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה התחיל מ-100 קילו, וזאת ההחלטה של הרשות.

 << אורח >> יואב קצבוי: ככה זה התחיל לרוץ ואנשים בנו ונכנסו להסדרה הזאת, והייתה תנופה.

 << אורח >> יואב קצבוי: לקראת סוף שנת 2019 כשעשינו חושבים וניסינו להבין איך אנחנו בכל זאת במאמץ מאוד גדול מגיעים ליעד של 10%, כי זה היה מאוד חשוב לנו להגיע ליעד.

 << אורח >> יואב קצבוי: יש חשיבות שהממשלה מראה שהיא עושה מאמץ להגיע ליעד גם לקראת היעדים הבאים.

 << אורח >> יואב קצבוי: הרשות קיבלה כמה החלטות – אפשר לקרוא לזה "מכירת סוף עונה".

 << אורח >> יואב קצבוי: החלטות שקשורות לתעריפים, החלטות שקשורות לפטורים ממכרזים אחרים במחירים שהם עוקבי מכרז, ובין היתר הרשות החליטה בהוראת שעה – וכל הפרוטוקולים שלנו מפורסמים בשקיפות מלאה – להגדיל מ-100 ל-200 כדי לתת דחיפה.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה לא משהו שהרשות מאמינה בו – לתת דחיפה לשנת 2020.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה היה כתוב בהחלטות שלנו.

 << אורח >> יואב קצבוי: היה כתוב שהרשות עושה את זה כדי לעודד עמידה ביעד.

 << אורח >> יואב קצבוי: זאת הוראת שעה שהתאריך שלו יפוג בסוף השנה, ונחזור ל-100 קילו.

 << אורח >> יואב קצבוי: לדעתי, אפילו היה רשום שם שהרשות לא מתכוונת להאריך את זה אחר כך כי זה נועד למאמץ מאוד ספציפי, והכול היה ידוע מראש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה עשה המאמץ הספציפי הזה?

 << אורח >> יואב קצבוי: קשה לי כרגע לשייך את זה לקורונה או לא אבל לא ראינו שזה עושה הבדל גדול בקצב של כניסת הגגות הקטנים.

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה היא למה.

 << אורח >> יואב קצבוי: זאת שאלה טובה.

 << אורח >> יואב קצבוי: יש המון חסמים - - -

אימאן ח'טיב יאסין: הבקשה ל- - - גודל של גגות היא לא ריאלית.

 << אורח >> יואב קצבוי: יש המון חסמים אחרים שבשיתוף משרד האנרגיה אנחנו מטפלים בהם.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה לא פשוט.

 << אורח >> יואב קצבוי: צרכנים קטנים, לא פשוט להם לקום בבוקר ולהתחיל להחליט שהם משקיעים כסף ושמים מערכת שגם אם ההחזר שלה הוא אטרקטיבי הוא על פני כמה שנים.

 << אורח >> יואב קצבוי: בכל מקרה אני רוצה להגיד שהוראת המעבר הייתה ידועה מראש.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה לא שעכשיו אנחנו מצליחים לקבל החלטה פוזיטיבית כדי לבטל אותה.

 << אורח >> יואב קצבוי: אין שום החלטה על הפרק בשביל לבטל את הוראת השעה.

 << אורח >> יואב קצבוי: הוראת השעה – כשמה כן היא – מתבטלת - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חצי שנה פה בוועדה ואני נדרשת חדשים לבקרים להאריך הוראות שעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוראות שעה הן לא מקודשות.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני לא אמרתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': - - הוראות שעה יכולות להיות מוארכות.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני לא אומר שיש כאן עניין משפחתי שאנחנו מחויבים לתת להוראת השעה לפוג ואחר כך לחשוב על זה.

 << אורח >> יואב קצבוי: רשות החשמל בהחלט מוסמכת להתכנס אם היא רוצה, ולקבל החלטה שמאריכים את הוראת שעה.

 << אורח >> יואב קצבוי: אבל רשות החשמל לא חושבת שזה נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם ניהלתם איזשהו דיאלוג עם הרשויות המקומיות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם אתם מבינים מה שהם אומרים – שמבחינתם ההבדל בין 100 ל-200 הוא דרמטי?

 << אורח >> יואב קצבוי: אני מבין את הרשויות המקומיות, בסופו של דבר.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני לא בוחן לב וכליות.

 << אורח >> יואב קצבוי: ברור לי שהם רוצים יותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הם רוצים יותר ולא סתם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הם אומרים לך: זה מה שיכריע אם יקרה או לא יקרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז מה האינטרס שלכם לעצור את זה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני פשוט לא מצליחה להבין.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני לא חושב שזה מה שיכול להכריע אם זה יקרה או לא יקרה.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו רגילים לקבל כמויות מאוד גדולות.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו חושבים שאנחנו יודעים לעמוד גם ביעדים החדשים בדרך המלך, בהליכים תחרותיים, בתעריפים הרבה יותר אטרקטיביים.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני רוצה להכניס לפרופורציה: כל 1,000 מגוואט שאנחנו מעבירים מההליכים התחרותיים לגגות – אני לא מדבר על הקרקעי.

 << אורח >> יואב קצבוי: את הקרקעי אני שם בצד, אני מבין את החשיבות של הגגות.

 << אורח >> יואב קצבוי: כל 1,000 מגוואט שיעברו בעקבות החלטות שלנו מהתעריף של ההליכים התחרותיים לגגות להסדרה הזאת המיטיבה, המשמעות שלה זה כמעט 10 מיליארד שקל לציבור צרכני החשמל.

אימאן ח'טיב יאסין: בגלל שאנחנו מבינים שזאת המשמעות צריך לאפשר לכל מי שרוצה - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה צריך להבין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה מתעקש על עניין התעריף אבל העניין פה זה המכרז.

אימאן ח'טיב יאסין: - - - בתוך המכרז.

 << אורח >> יואב קצבוי: יש היום אפשרות להקים גם מעל 100 בפטור של מכרז.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך?

 << אורח >> יואב קצבוי: בתעריף נמוך.

 << אורח >> יואב קצבוי: הוא קצת יותר נמוך מהתעריף של ההליכים התחרותיים.

 << אורח >> יואב קצבוי: אבל אני חייב להגיד משהו - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בכמה?

 << אורח >> יואב קצבוי: כ-17 אגורות.

תומר רוזנר: זה לא כלכלי.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני לא יודע אם זה כלכלי או לא, יש כאלה שעושים את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': - - -

 << אורח >> יואב קצבוי: אני באמת אומר.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו רואים שהתעריפים האלה מקימים גם גגות קטנים.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני חייב להגיד מעבר לזה: במקומות שיש בהם צריכה, למשל מגרש כדורסל שצורך הרבה תאורה וכדומה, אתה יכול להקים את המערכת ולצרוך את החשמל ולחסוך מכל תעריף החשמל.

 << אורח >> יואב קצבוי: כלומר התעריף האפקטיבי שלך הוא לא באמת 17%.

רם בן ברק: אבל זה לא נכון לעיריות, זה נכון למפעלים.

רם בן ברק: לעיריות אין צריכת חשמל.

 << אורח >> יואב קצבוי: יש מעט.

רם בן ברק: אני אדבר עכשיו לא מטעם העיריות אלא מטעם יזמים פרטיים, כאלה שיש להם לולים ישנים או רפתות ישנות.

רם בן ברק: אנשים נכנסו להשקעות של החלפות אסבסט בגגות פח וחיזוק מבנים כדי שיוכלו לקנות את המערכת.

רם בן ברק: והקורונה שיבשה להם את התוכניות.

רם בן ברק: זאת אומרת הם נכנסו להשקעות אבל לא הסתיימו התהליכים.

רם בן ברק: אני מכיר לא מעט – גילוי נאות, גם אני ביניהם – אני מדבר בזהירות כי יש לי כאן

רם בן ברק: אינטרס אישי אז קחו את זה בעירבון מוגבל – יש לי כאן גם אינטרס אישי אז קחו את זה בעירבון מוגבל – שפשוט לא עומדים בלוח הזמנים שהסגרים האלה יצרו.

רם בן ברק: חברת חשמל לא תפקדה הרבה זמן אז צריך לעשות הפרדת שעונים וכל מיני בירוקרטיות שאתה מכיר - - -

 << אורח >> יואב קצבוי: לוחות זמנים הוארכו בחצי שנה מ-260 - -

רם בן ברק: אבל אף אחד לא צפה את הסגר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוראת השעה מסתיימת בסוף השנה.

 << אורח >> יואב קצבוי: בסדר, אני עונה על מה שהוא אומר: אתה יכול להירשם להסדרה המיטיבה הזאת עד סוף השנה.

 << אורח >> יואב קצבוי: ההרשמה היא לא עניין גדול.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה אפילו לא עולה כמעט כסף בניגוד להליכים תחרותיים שצריך להעמיד בהם ערבות.

 << אורח >> יואב קצבוי: פה זה דמי הרשמה לא משמעותיים.

 << אורח >> יואב קצבוי: אפשר להירשם עד סוף השנה, ובגלל ההארכות של הקורונה יש לך למעלה משנה להקים מתקנים.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה המון זמן למתקנים כאלה.

 << אורח >> יואב קצבוי: לוחות הזמנים המקוריים היו 260 או 270 ימים, ואנחנו הארכנו את זה בשני טקטים, כל פעם בשלושה חודשים.

 << אורח >> יואב קצבוי: עכשיו יש 450 ימים כדי להקים את המערכת.

 << אורח >> יואב קצבוי: זאת אומרת שמי שנכנס להשקעות לפני כן כשהוא יודע שהוראת השעה צריכה להסתיים בסוף השנה, ובגלל הקורונה הוא התעכב – יש לו, לדעתי, מענה מלא לגמרי בהקשר הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלמה דולברג, בבקשה.

שלמה דולברג: אני רק רוצה להעיר שמהזווית שלי הוראת השעה נתנה תנופה גדולה מאוד ברשויות המקומיות.

שלמה דולברג: מתוך 200 עירוניות 140 נרשמו לעניין הזה.

שלמה דולברג: הן צריכות יותר זמן מיזם פרטי.

שלמה דולברג: היכולות הן אחרות, כפי שכבר אמרנו.

שלמה דולברג: לכן זה צו השעה להאריך את הוראת השעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני נוטה להסכים איתך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איתן פרנס, בבקשה.

איתן פרנס: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש, על הישיבה הזאת.

איתן פרנס: אנחנו מפספסים בדיון הזה את הנקודה הכי עקרונית.

איתן פרנס: אני אנסה להמחיש אותה אולי מתוך סיפור על חייזרים שמגיעים לכדור הארץ ומסתכלים על ישראל.

איתן פרנס: הם מגיעים מלמעלה ומנסים לפענח למה בני האדם שהצליחו לייצר אנרגיה מהשמש מקרים באופן חלקי את הגגות שלהם.

איתן פרנס: הגגות שלנו זה התשתית הראשונה שבה אנחנו צריכים לייצר חשמל.

איתן פרנס: לצערי הרב, אף על פי שנמצא בהחלטת הממשלה ואפילו יש לו סעיף כזה, אני חושש שהנושא הזה עדיין לא מנחה את רשות החשמל.

איתן פרנס: אני אסביר למה: כי אם אנחנו נגדיר שאנחנו רוצים לראות את כל גגות ישראל מקורים ובסוף נגיע לתוצאה הזאת שנראה את כל גגות ישראל מקורים כי אנחנו הולכים לאחוזי אנרגיה מתחדשת הולכים וגוברים ונצטרך לקרות אותם.

איתן פרנס: אם אנחנו נגדיר את זה כפונקציית מטרה מהיום הראשון אז לא נדבר על 100 ולא על 200.

איתן פרנס: אנחנו צריכים להגיע לתוצאה שבה אם חברה סולרית מגיעה למכור גג סולרי או זוכה במכרז של רשות מקומית היא צריכה בפעם אחת למכור את הגג הזה, לבנות אותו, להקים אותו ולתחזק אותו.

איתן פרנס: זה הדבר הכי יעיל והכי נכון לעשות.

איתן פרנס: הדבר הכי יעיל והכי נכון לעשות זה לבנות ולקרות את כל הגג עד גבול המתח הנמוך – 630 קילוואט שזה רוב צרכני החשמל בישראל.

איתן פרנס: צריך ליצור תוצאה שאנחנו מקרים את כל הגג.

איתן פרנס: רשות החשמל אמונה על כיס הציבור ועל כך שהיא צריכה להשיג את התעריף הכי זול.

איתן פרנס: היא נמצאת בקונפליקט כי היא יכולה לקבל אנרגיה הרבה יותר זולה אם היא תעשה מכרזי ענק כמו שעושים בדובאי, ומחר בבוקר נשמע על מכרז של 1,000 מגוואט.

איתן פרנס: אבל צריך לזכור שאנחנו רוצים לקרות גגות גם מכיוון שבגגות מתחתיהן יש בדרך כלל צריכה, ואנחנו רוצים לעשות את זה קרוב למוקדי הצריכה.

איתן פרנס: יש עולם שלם של איפוס אנרגטי של מבנים שאפשר להגשים אותו רק אם מייצרים חשמל על הגג.

איתן פרנס: אני לא אכנס לזה כי בטח יש ארגוני סביבה שעוסקים בזה והם יוכלו להסביר טוב יותר את הנושאים האלה.

איתן פרנס: אנחנו בסך הכול רוצים להאיר פה נקודה חשובה מאוד.

איתן פרנס: כל התחשיבים שאנחנו מודעים להם שרשות החשמל עושה, לדעתנו, הם לא נכונים מהיסוד.

איתן פרנס: מה הכוונה?

איתן פרנס: רשות החשמל מחשבת מה המדינה תרוויח או לא תרוויח מזה שהיא תיתן לקרות גג – עדיין לא נקבע בישראל מה התועלת של אנרגיה סולרית בכלל.

איתן פרנס: זאת אומרת כשרשות החשמל עושה תחשיבים היא לא יכולה אולי לחשב האם היא חוסכת שימוש בקרקע – אין לה מחיר לזה.

איתן פרנס: אי אפשר לבוא אליהם בטענות כי אם ב- - - יש פיצול במדינת ישראל בין רגולטורים של קרקע, רגולטורים של חשמל אז הרבה תחומים נופלים לנו בין הכיסאות כאן ולא קורים.

איתן פרנס: מה אנחנו בכל זאת רוצים?

איתן פרנס: אנחנו צריכים להבין שהתוכנית ששר האנרגיה קבע ביום ראשון לפני שבוע היא תוכנית שאפתנית והיא רק תחילת הדרך.

איתן פרנס: בתוך התוכנית השאפתנית הזאת יש מספרים.

איתן פרנס: אנחנו צריכים להגיע ל-20% תוך פחות מחמש שנים.

איתן פרנס: אנחנו מדברים על תוספת.

איתן פרנס: היום יש כ-3,000 מגוואט מותקנים – אנחנו מדברים על עוד כ-5,000 מגוואט שיוקמו בעוד פחות מחמש שנים.

איתן פרנס: רשות החשמל אומרת שהצעד של הוראת השעה היא נתנה כדי לעמוד ביעד של 10%.

איתן פרנס: אבל לא עמדנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא עמדנו, ויש לנו יעד של 30%.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא נגמר.

איתן פרנס: ממש ככה.

איתן פרנס: אז אני רוצה להגיד לרשות החשמל: קודם כול יש יעדים חדשים.

איתן פרנס: כשיש יעדים חדשים צריך צעדים מתמרצים חדשים.

איתן פרנס: אתם צריכים לעשות את זה במזעור עליות, במינימום, להשיג את התוצאה הכי טובה – אתם צריכים קודם לחשב מה אתם משיגים אם יקום גג סולרי ומה התועלת שתיווצר פה.

איתן פרנס: אתם צריכים לעשות חשבונות אחרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

איתן פרנס: בסופו של יום היעילות צריכה להיות כזאת שאנחנו נעלה לגגות, נדע לקרות אותם לחלוטין בלי דברים מסובכים.

איתן פרנס: ואם המכרזים לא עובדים בשטח ואנחנו רואים תוצאות של מכרזים אז צריך להבין אם יש כשל או לא.

איתן פרנס: זה רשות החשמל צריכה לבדוק – אם המכרזים האלה יצרו כשל שצרכני חשמל לא משתתפים בהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רשות החשמל שהיא רשות לאומית, בסופו של דבר, צריכה להבין שבכל הנושא של אנרגיה הראייה היא לא עכשיוית, לא בנקודת הזמן הזאת מה זה אומר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הראייה הזאת חייבת להיות לטווח הארוך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר כשאתה אומר שבסוף אתה מסתכל על חשבון החשמל – יש עוד הרבה חשבונות שלא מוגשים לך אבל הם חשבונות שכל מדינת ישראל משלמת ואזרחי המדינה משלמים אותם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוד נחזור אליך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: צהריים טובים לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה על היוזמה המבורכת בנושא חשוב כל-כך שיכול להיות פתרון כלכלי סביבתי מצוין לכולנו.

אימאן ח'טיב יאסין: לדעתי, חברת החשמל היא בעלת אינטרס מאוד גדול פה, ובעצם מדובר פה גם במונופול של חברת החשמל.

אימאן ח'טיב יאסין: ממה שאנחנו רואים ומבינים הרבה דברים נקבעים ובינתיים האזרחים גם ממשיכים לסבול וגם ממשיכים לשלם.

אימאן ח'טיב יאסין: אף אחד גם לא מתחשב בזעקה שלהם במיוחד בתקופה הקשה הזאת של צריכת חשמל מוגברת בבתים ומחירים גבוהים ומציאות לא קלה לכלל האזרחים במדינה.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו וכל הנוגעים בדבר מתכוונים להתקרב ליעד שהוא סוף 2020 זה להגיע ל-10%.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו בינתיים ב-8% וספק אם נתקרב ל-8.5%.

אימאן ח'טיב יאסין: לדעתי, אם הייתה הערכה ומדידה בתחילת השנה לקראת מה אנחנו הולכים היינו יכולים להשיג את המטרה הזאת, ויש המון דרכים ואפשרויות להגיע למטרה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: זה לא רע למרות המציאות הקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: זה לא רע לשים את היעד שלנו על 2025, ובתקווה שאכן מהיום נצליח לשים תוכנית ברורה איך מגיעים לשם.

אימאן ח'טיב יאסין: יש כאן עוד שתי סוגיות בסיסיות שיכולות לעזור לנו בפתרון הבעיה ולהגשים את המטרה: הדבר הראשון – כל הנושא של ההסברה והמודעות: המודעות לצריכת חשמל וצריכת חשמל מתחדשת – כל הסוגיה מכל הצדדים שלה.

אימאן ח'טיב יאסין: לדעתי, אין מספיק מודעות לדבר הזה בקרב האזרחים ובמיוחד בקרב הגופים והאנשים שיכולים להיות יזמים ולהרים את הדבר הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: א', ממה שהבנתי האתר וכל האינפורמציה בו לא מונגשת בשפות אחרות חוץ מהשפה העברית; ב', גם כשמפרסמים על זה לא מפרסמים בצורה - -

 << אורח >> יואב קצבוי: אני אתן לך תשובה מוועדה קודמת: הפרסום היה גם בערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא יודעת עד כמה זה היה בערבית, אני לא יודעת עד כמה הוא מדבר.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל זאת עובדה קיימת.

אימאן ח'טיב יאסין: האם תוכל להגיד לי כמה גופים או רשויות ערביות ניגשו למכרז של מפעל הפיס שהקציב חצי מיליארד שקל לנושא?

אימאן ח'טיב יאסין: מתוך 120 רשויות כמה רשויות ערביות יכלו או ידעו בכלל על הדבר הזה?

אימאן ח'טיב יאסין: דבר נוסף – אם אנחנו מדברים על הרשויות שהן הבעלים של מבנים ציבוריים שיכולים לייצר ולקרב אותנו ליעד – כולנו יודעים מי צריך קודם כול את העזרה במקום הזה וגם עזרה בחשמל.

אימאן ח'טיב יאסין: יישובים במצב סוציו-אקונומי קשה סובלים הכי הרבה מהפסקות חשמל, מתקשים הכי הרבה לשלם את הוצאות החשמל וגם התושבים בהם.

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה היא למה עד עכשיו לא נפתחה קרן שתיתן מענקים?

אימאן ח'טיב יאסין: ואם לא מענקים אז לפחות הלוואות עומדות עד שתהיה אפשרות החזרה של התשלומים.

אימאן ח'טיב יאסין: זאת הדרך הנכונה להתחיל לעשות את הדברים וללכת בכיוון הנכון, אחרת כל פעם נשים לנו יעד של 10% ואולי נגיע ל-9% או נישאר ב-8% כמו השנה.

אימאן ח'טיב יאסין: דבר נוסף - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק אם אפשר לקצר.

אימאן ח'טיב יאסין: רק דבר אחרון: יש סוגיה עקרונית מאוד בעניין הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: בדרום הארץ שברובו יש אוכלוסייה קשת יום יש מרחבים ענקיים שאפשר לעשות בהם.

אימאן ח'טיב יאסין: אפשר להפוך את הבעיה שם לפתרון דרך מתן אופציות.

אימאן ח'טיב יאסין: אז יש אופציות אפשריות, השאלה אם מתכוונים לעשות עם זה משהו או רק להמשיך ולדבר על הדברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה גם ההבדל בין מעבר למשק ביזורי ולא ריכוזי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמו שהוא יותר ביזורי ממה שהוא היה.

אימאן ח'טיב יאסין: עניין הגגות חשוב מאוד.

אימאן ח'טיב יאסין: למה להתנות מ-100 ואט ומעלה.

אימאן ח'טיב יאסין: זה חסם מובנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה, אימאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוריאל בבצ'יק, משרד האנרגיה, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה הגדרת תפקידך?

אוריאל בבצ'יק: אני ראש אגף אנרגיה מקיימת במשרד האנרגיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה שמעת את הדברים שאמר פה ממלא מקום יושב-ראש רשות החשמל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם רק עכשיו הגדרתם את היעד שלכם, ואתה שומע גם את כל נציגי השלטון המקומי שמגדירים את זה כמשהו שיסיג אותנו לאחור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך הדברים האלה משתלבים יחד?

אוריאל בבצ'יק: יש התפקידים המוגדרים ברשות החשמל.

אוריאל בבצ'יק: מבחינתנו אנחנו תומכים ומקדמים את כל הנושא של אנרגיה מקדמת וקידום אנרגיה סולרית ברשויות ובשטחים - - - בכלל.

אוריאל בבצ'יק: הצגנו את הנושא הזה גם אצלך בוועדה, ובין השאר אנחנו מקדמים יחד עם הגנת הסביבה ועם משרד הפנים תוכנית לאומית להיערכות לשינוי האקלים והאנרגיה המקיימת ברשויות המקומיות.

אוריאל בבצ'יק: בתוכנית הזאת נכלל סיוע לרשויות המקומיות באופן קביעת תוכנית פעולה עירונית רשותית לקידום אנרגיה מתחדשת, התייעלות באנרגיה וניהול של אנרגיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוריאל, טוב ויפה שיש לכם תוכנית אבל אתה שומע פה את נציגי השלטון המקומי שאומרים שהם יעשו הרבה פחות.

אוריאל בבצ'יק: מבחינה נוספת כל נושא מיזם מפעל הפיס – הלוואות קרן והלוואות של מפעל הפיס – זאת יוזמה של מנכ"ל משרד האנרגיה יחד עם יושב-ראש מפעל הפיס בנובמבר 2019.

אוריאל בבצ'יק: ואז צירפנו את מרכז השלטון המקומי לפעילות של הסוגיה הזאת בפורום ה-15.

אוריאל בבצ'יק: הפעילות הזאת היא מרכזית אצלנו, ואנחנו משקיעים בה תשומות גדולות מאוד כדי לסייע לרשות - -

קריאה: אתה מוכיח את מה שאנחנו אומרים: צריך תמיכה כלכלית.

אוריאל בבצ'יק: לא רק שהעמדנו קרן הלוואות לרשויות המקומיות.

אוריאל בבצ'יק: דרך אגב, לשאלתה של חברת הכנסת מתוך 140 רשויות הגישו 50 רשויות ערביות בקשות להלוואות לקרן.

אוריאל בבצ'יק: זה מספר מאוד יפה.

אוריאל בבצ'יק: אנחנו גם תומכים ברשויות המקומיות ומסייעים להם באופן אקטיבי.

אוריאל בבצ'יק: אנחנו לא משאירים אותם לבד ואומרים להם, הנה קרן הלוואות, קחו הלוואה.

אוריאל בבצ'יק: אנחנו מבינים את הקשיים ואת החסמים שיש ברשויות המקומיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם הוצפתם בבקשות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם מבינים היום את הצורך ואת הרצון שיש ברשויות המקומיות, אז למה לעצור את זה?

אימאן ח'טיב יאסין: עוד שאלה: מתוך 50 רשויות כמה קיבלו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תכף נבהיר את זה.

אוריאל בבצ'יק: אני אבהיר: - - - התעריף וגודל הגגות הוא הפררוגטיבה של רשות החשמל.

אוריאל בבצ'יק: התפקיד שאנחנו מקדמים זה בנושאים של סיוע פרורגטיבי לרשויות המקומיות בהתקנה של מערכות פוטו-וולטאיות באמצעות קרן ההלוואות הקיימת וקרן ההלוואות שאנחנו אמורים להקים בעקבות החלטת הממשלה.

אוריאל בבצ'יק: יש גם פעולות נוספות: אנחנו עובדים עם הארגונים הסביבתיים במיזמים משותפים כדי לתת מענה לצרכים של הרשויות המקומיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יופי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל אתה שומע עכשיו את מר קצבוי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה מסכים עם הצעד הזה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה על דעתכם?

אוריאל בבצ'יק: שוב – התפקיד שלנו במקרה הזה הוא להמשיך לסייע ולקדם את הביצוע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת ההתפתלות הכי אלגנטית ששמעתי כבר הרבה זמן.

רם בן ברק: מה עמדת משרד האנרגיה?

רם בן ברק: הוא מעוניין שימשיכו מערכות של 200 או לא מעוניין שימשיכו מערכות של 200?

 << אורח >> יואב קצבוי: אני יכול להגיד שמליאת רשות החשמל כוללת בתוכה גם נציג בכיר של משרד האנרגיה אז בוודאי שיש תיאום ושיתוף פעולה עם הרשויות.

 << אורח >> יואב קצבוי: קר

קריאה: אבל הוא שאל לגבי משרד האנרגיה.

 << אורח >> יואב קצבוי: מנכ"ל המשרד הוא חבר מליאת רשות החשמל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסוף רשות החשמל צריכה לבצע מדיניות של משרד האנרגיה ושל הממשלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש מדיניות מוצהרת שהוחלטה בהחלטת ממשלה לפני שבוע שמדברת על יעדי אנרגיה מתחדשת של 30% ב-2030.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצעד שלכם, ממה שאתה שומע מכל הנוגעים בדבר – ותכף נשמע את נציג המשרד להגנת הסביבה – מבהיר לכם שהצד הזה לא מקדם אותנו, הוא עוצר אותנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין יותר ברור מזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לי, לפחות ברור ממה שאני מבינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גיל פרואקטור, המשרד להגנת הסביבה, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה שיש לו גם מצגת קצרה.

גיל פרואקטור: שלום, תודה רבה.

גיל פרואקטור: אני רוצה להציג את המצגת.

גיל פרואקטור: אני אעשה את זה מאוד תמציתי בשלוש דקות ואתייחס לסיפור הגדול.

גיל פרואקטור: הפוטנציאל לייצור סולארי בישראל במרחב המבונה הוא עצום.

גיל פרואקטור: כבר היום, על-פי עבודה מאוד מקיפה שעשינו והשלמנו לפני כשנה, אנחנו מראים שניתן לייצר כמחצית מכלל צריכת החשמל של ישראל בתוך המרחב המבונה.

גיל פרואקטור: הדיון היום עוסק בגגות אז אני אסתכל על גגות.

גיל פרואקטור: גגות הם כ-36% מסך הפוטנציאל העצום הזה.

גיל פרואקטור: פה הפער הגדול.

גיל פרואקטור: כשאנחנו מסתכלים על אנרגיה מתחדשת בכלל ואנרגיה סולרית בפרט במרחב המבונה יש יתרונות מערכתיים שכשרשות החשמל מסתכלת על המשק הסגור היא בעצם מפספסת את ההסתכלות המשקית האמיתית – הכלכלה כולה ובסוף הציבור כולו.

גיל פרואקטור: בראש ובראשונה אנחנו מדברים כאן על שיפור בביטחון האנרגטי.

גיל פרואקטור: כשאנחנו הופכים מאות אלפי תשתיות ומבנים ומרחבים מבונים אחרים ליצרני חשמל אנחנו משפרים את אמינות אספקת החשמל ואת הביטחון האנרגטי; אנחנו מביאים לחיסכון משקי עצום, וכמובן, גם חיסכון לארגונים.

גיל פרואקטור: כמובן, אנחנו מקטינים גם איבודי הולכה ומאפשרים צמצום מאוד גדול בהשקעות בתשתיות של הולכה.

גיל פרואקטור: כמובן, כולם כבר מבינים שזה מביא לחיסכון בקרקע ולצמצום זיהום אוויר.

גיל פרואקטור: הפתרון כאן הוא מערכתי.

גיל פרואקטור: כדי ליישם את הפוטנציאל העצום הזה חייבים מדיניות משולבת שתדבר על הסרת חסמים מימוניים, רגולטוריים ובירוקרטיים.

גיל פרואקטור: אני תכף אתייחס לזה בשתי דקות.

גיל פרואקטור: אבל אני כן רוצה להגיד לך, יושבת-הראש, שאנחנו חייבים לטפל במקביל באגירת אנרגיה, בשדרוג רשת החלוקה שתהיה עם מונים חכמים ועם אמצעי שליטה על הייצור הסולרי; אנחנו חייבים לצמצם את הגידול בביקוש לחשמל באמצעות התייעלות אנרגטית ובנייה ירוקה.

גיל פרואקטור: זה קריטי וזה מתחבר למה שראש מועצת דרום השרון אמרה – חייבים להפסיק את ההשקעות בתחנות כוח חדשות ובתשתיות אחרות כי זה מסיט את המשאבים המשקיים מההתמקדות עם בייצור הסולרי עם ההגירה כאן בישראל.

גיל פרואקטור: עכשיו אני רוצה לצלול בשתי דקות לצעדי היישום: ראשי הרשויות דיברו כאן וגם שלמה דולברג – הרף של 100 קילוואט מייצר תמריץ שלילי.

גיל פרואקטור: כי כמו שאמר איתן פרנס אנחנו רואים שיש גגות לא מנוצלים: חצי מהגג עם מערכת סולרית בעוד אפשר היה לעשות גג שלם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור.

גיל פרואקטור: עוד משפט חשוב: עד היום מתוך עשרה מכרזים שיואב דיבר עליהם רק שלושה מכרזים עוסקים בגגות קטנים ובינוניים.

גיל פרואקטור: הגגות האלה בשיטה הנוכחית של cut of price הם מוטים לטובת החברות הסולריות הגדולות ולא מתאימות ליזמים הקטנים.

גיל פרואקטור: מה שצריך לעשות צריך קודם כול לקבוע תעריף קבוע פטור ממכרז עד 200 קילוואט.

גיל פרואקטור: זה יאפשר למנוע את המצב הזה של גגות קירחים.

גיל פרואקטור: אפשרות אחרת שרשות החשמל חייבת לשקול ויכולה ליישם זה תעריף דיפרנציאלי לפי גודל המערכת.

גיל פרואקטור: אם רשות החשמל אומרת שהמחירים יורדים, בואו תעשו תעריף דיפרנציאלי למערכות מאוד קטנות ולמערכות בינוניות וגדולות, ואתם תפרסמו נוסחה שתחשב את התעריף הזה, וכל אחד יידע מראש מה התעריף שלו לפי גודל הגג שלו.

גיל פרואקטור: דבר נוסף שהתייחסו אליו, וחייבים להבין – אי אפשר לפרסם מכרז אחד או שניים לגגות בשנה.

גיל פרואקטור: חייבים כל חודשיים לפרסם מכרזים כדי שלא יהיה כאן מחסור.

גיל פרואקטור: כי ברגע שאנחנו נפרסם במשך שנים 7-6 מכרזים בשנה שוק יתעורר ולא תיווצר התחרות הזאת ולא תיווצר הבעיה האינהרנטית של רשויות מקומיות שלא מצליחות להתמודד במכרזים.

גיל פרואקטור: אם אני מדבר על רשויות מקומיות כבר צוין כאן שלרשויות מקומיות יש מחסור בידע ובמומחים מקצועיים.

גיל פרואקטור: חייבים לסייע להם על-ידי העמדה של כלי סיוע מקצועיים.

גיל פרואקטור: עשינו את זה בעבר, ואפשר לעשות את זה גם היום.

גיל פרואקטור: זה לא תקציב גדול, זה תקציב קטן שיכול לייצר אימפקט גדול וחייבים להעמיד כלי סיוע נוספים על אלה שיש כבר היום שיאפשרו להתגבר על הבעיות לגיוס הון וגם על העלויות הנוספות שכרוכות בתהליכי קבלת החלטות איטיים.

גיל פרואקטור: ברשותך, אני רוצה עוד דקה אחת לדבר על חסמים נוספים כי גם הם משמעותיים למימוש הפוטנציאל הגדול שהראיתי קודם במרחב המבונה.

גיל פרואקטור: אנחנו מדברים על הליכי רישום וחיבור למערכות סולריות.

גיל פרואקטור: אנחנו עשינו ראיונות עם השוק ואנחנו רואים שלוקח המון זמן, לפעמים אפילו שנה שלמה, עד שמקבלים תשובה מחח"י על רישום וחיבור של מערכות סולריות.

גיל פרואקטור: רשות החשמל יכולה וצריכה לייצר חובה לחברת החשמל לקצר את התהליכים האלה.

גיל פרואקטור: זה אומר שחברת החשמל צריכה לגייס עוד עובדים אם צריך כדי שיקצרו את לוחות הזמנים האלה, וחייבים לעבור להליכי רישוי דיגיטליים כי הם מקצרים דרמטית את הזמן וגם מורידים את העלויות הבירוקרטיות.

גיל פרואקטור: לגבי גגות משותפים – חייבים בהחלטת ממשלה להוריד את רף ההסכמה של הדיירים להתקנה של מערכת סולרית על הגג.

גיל פרואקטור: בתחילת המצגת ראינו שעיקר הפוטנציאל בגגות - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גיל, אני מבקשת להישאר בתחום שלנו כי הנושא של הבתים המשותפים זה לא ממש הדיון שלנו כרגע.

גיל פרואקטור: בסדר גמור.

גיל פרואקטור: אני רק רוצה להגיד משפט אחרון: חשוב להבין את זה – חייבים כאן ראייה משקית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון מאוד.

גיל פרואקטור: כבר היום גם הגג הסולרי הקטן עם אגירה בחישוב משקי הוא זול יותר מאנרגיה קונבנציונלית.

גיל פרואקטור: לכן זאת הראייה הנכונה.

גיל פרואקטור: בסוף זה מה שחוסך לציבור את הכסף ולא הראיה המוגבלת של רק משק החשמל ורק תעריף החשמל.

גיל פרואקטור: זה לא משקף את העלויות האמיתיות לציבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת בועז טופורובסקי, בבקשה.

בועז טופורובסקי: תודה, גברתי היושבת-ראש, קודם כול שיעור קצר בהיסטוריה: בשנות ה-50 כשהתחילו עם דודי השמש כולם התנגדו לזה.

בועז טופורובסקי: ואז היה משבר אנרגיה גדול בשנות ה-70, וב-76' חוקק חוק שמחייב את זה והשאר היסטוריה, וכולם למדו מישראל.

בועז טופורובסקי: יכול להיות שגם אנחנו צריכים לחוקק חוק שיחייב הקמה של מתקן סולרי בכל בניין חדש שבונים.

בועז טופורובסקי: יש לי הצעת חוק בתחום הזה ואני אשמח לדעת מה עמדת משרד האנרגיה בנושא הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם לי יש הצעת חוק כזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה יכול להצטרף.

בועז טופורובסקי: אני אשמח.

בועז טופורובסקי: יעדי 2030 – אני דיברתי על זה בוועדת הכלכלה שאני חבר בה – מצריכים גידול של פי שישה בהספק המותקן על פני עשור.

בועז טופורובסקי: הדבר הזה דורש לא רק להגיד שזה היעד, אלא לבנות תוכנית ברורה שבה אני רוצה להבין וגם אשאל שאלות ספציפיות שנוגעות לדיון הזה.

בועז טופורובסקי: א', אם העידוד הוא לא באמצעות תעריף אז באמצעות מה אתם מתכוונים לעודד הקמה?

 << אורח >> יואב קצבוי: רק עכשיו - - - את התעריף.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו צריכים לעשות את זה - - - אני יכול מחר לחלק שקל לכל גג, וכנראה, זה מאוד יעזור לקדם את האנרגיה הסולרית.

 << אורח >> יואב קצבוי: חייבים לאזן בין הדברים.

בועז טופורובסקי: כן, נכון.

בועז טופורובסקי: אפשר להיות ציני.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה לא ציני.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה להמחשה.

 << אורח >> יואב קצבוי: הדרך היא להעלות את התעריף.

 << אורח >> יואב קצבוי: בהחלט.

בועז טופורובסקי: תקשיב לשאלות שלי וגם משרד האנרגיה יקשיב.

בועז טופורובסקי: תנסה לענות.

בועז טופורובסקי: אני שואל כי אני רוצה לעזור ואני רוצה שהדברים האלה יקרו.

בועז טופורובסקי: אז שוב אני שואל: איך אתם מתכוונים לעודד את זה?

בועז טופורובסקי: יכול להיות שזה התעריף ואני לא הבנתי נכון.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה באמצעות תעריף.

בועז טופורובסקי: שנית, מה תוכנית העבודה ואיך מגיעים למיצוי פוטנציאל מתקנים סולריים בגגות פרטיים וציבוריים?

בועז טופורובסקי: מה התוכנית?

בועז טופורובסקי: איך אתם מתכוונים למצות את הפוטנציאל?

בועז טופורובסקי: דבר נוסף – מכיוון שאנחנו מדברים על 200-100 קילוואט האם יש מיפוי לגגות כאלה?

בועז טופורובסקי: איפה הם נמצאים?

בועז טופורובסקי: מה מהם מבני ציבור ומה בשטחים חקלאיים, ואיך אנחנו מגיעים אליהם וגם מעודדים אותם להקים?

בועז טופורובסקי: אני יוצא מנקודת הנחה שאם יש מבנה של אלף מטר – אנחנו רוצים לעודד אותם להקים את זה.

בועז טופורובסקי: אז השאלה היא איך אנחנו עושים את זה?

בועז טופורובסקי: אנחנו מגיעים אליהם?

בועז טופורובסקי: אנחנו מנגישים אליהם את המידע?

בועז טופורובסקי: אנחנו משווקים את הסיפור הזה?

בועז טופורובסקי: אלה השאלות בקצרה.

בועז טופורובסקי: חלקן הן אליך.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני אנסה לענות בקצרה: שיטת התעריף זה הדבר על הפרק.

 << אורח >> יואב קצבוי: אף פעם לא טענו שהתעריף של המתחדשות, של הסולריות צריך להיות כמו תעריף החשמל ולא אמור לייקר בכלל את תעריף החשמל.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה לא על הפרק.

 << אורח >> יואב קצבוי: כמו שאמרתי בהתחלה, אנחנו צריכים לעמוד ביעדי הייצור הסולרי ואנחנו עושים את זה באמצעים של תעריף בעיקר.

 << אורח >> יואב קצבוי: משרד האנרגיה עושה את זה גם באמצעים אחרים: מענקים, חסמים וכולי.

 << אורח >> יואב קצבוי: אבל רשות החשמל, הכלי היחיד שלה כמעט הוא הכלי של התעריף.

 << אורח >> יואב קצבוי: כמו שאמרתי, אנחנו עושים את זה במכרזים תחרותיים.

 << אורח >> יואב קצבוי: בעצם זה שאנחנו עושים הליך תחרותי נפרד לקרקעות ולגגות חושבים שכך אנחנו יכולים למצות טוב מאוד את הגגות.

 << אורח >> יואב קצבוי: בהתחלה ייכנסו הגגות היעילים יותר, נכון.

 << אורח >> יואב קצבוי: אבל ככל שנתקדם ויהיה צורך בכמויות רבות יותר ייכנסו גם גגות פחות יעילים.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה יגרום לעליית תעריף, אבל לפחות אנחנו יודעים שאנחנו עושים את זה בהליך הכי יעיל ונכון שיש, ולא מסתבכים שוב בשאלה מהו התעריף הנכון, ויושב פקיד ברשות החשמל וקובע מהו התעריף ואם הוא גבוה או לא ואם צריך 100 או 200 מטר.

 << אורח >> יואב קצבוי: גג של 200 קילוואט זה גג גדול; גג של 300 קילוואט זה גג גדול.

 << אורח >> יואב קצבוי: בהחלט ראינו גם גגות כאלה משתתפים במכרזים שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה מתעלם מהעובדה שהם הסבירו לך שלעיריות ולרשויות מקומיות יש קשיים שלא חווים אותם אלמנטים מסחריים פרטיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מבחינה זאת הם כפופים להרבה יותר פרוצדורות ועניינים, החלטות מועצה ודברים מהסוג הזה שצריכים את הזמן ואת העזרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מבחינתם ברגע שאתה מתיר להם רק 100 בלי מכרז זה גומר את הסיפור הזה.

 << אורח >> יואב קצבוי: אם העיריות צריכות להיות יותר יעילות בהגשה למכרזים או בהקמת מתקנים אז צריך לחשוב איך עוזרים להם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תפטור אותם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פשוט תמשיך את זה לפחות לעוד שנה.

 << אורח >> יואב קצבוי: יש בלי סוף קבוצות של צרכנים או גופים שיכול להיות שיש להם בעיות.

 << אורח >> יואב קצבוי: יש פוטנציאל בעיריות, אני לא אומר שלא; יש גם פוטנציאל במקומות אחרים.

 << אורח >> יואב קצבוי: יש פוטנציאל בצה"ל, בשטחי אש, בבסיסי צה"ל באגרו-וולטאי, בחקלאות.

 << אורח >> יואב קצבוי: צריך להבין איך משחררים את הפוטנציאל הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי אמור להבין?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שואלת אותך – אני?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': או אתה?

 << אורח >> יואב קצבוי: - - - יחד עם משרד האנרגיה אבל זה בנפרד מהתעריף.

קריאה: זה לא יכול להיות בנפרד.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו מחויבים להכניס כמות שתאפשר לנו עמידה ביעד.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו חושבים שאנחנו יודעים לעשות את זה בעיקר בהליכים תחרותיים.

 << אורח >> יואב קצבוי: אם ההחרגה הזאת לקוחות קטנים שכן מקבלים תעריף אחר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איזו עבודה עושים כדי למפות את מדינת ישראל מבחינת אותם גגות יעילים שהזכרת קודם?

 << אורח >> יואב קצבוי: זה מה שיפה בהליך תחרותי.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה פשוט מעביר את כל - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה זה - - - יש גם מחויבות למדינה - -

 << אורח >> יואב קצבוי: הגגות יוכלו להציע הצעות יותר אטרקטיביות בהליכים התחרותיים.

 << אורח >> יואב קצבוי: ההליכים התחרותיים שלנו בנויים כך שכל מי שזוכה במכרז מקבל את התעריף הכי פחות יעיל.

אימאן ח'טיב יאסין: כנראה, אחת הבעיות היא שהמידע לא מונגש ובגלל זה הם לא מגיעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה יכול להגיד כמה גגות יעילים יש בישראל?

 << אורח >> יואב קצבוי: מה זה יעיל?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה אמרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה כל הזמן אומר: "גגות יעילים".

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מבינה מה זה גג יעיל.

 << אורח >> יואב קצבוי: סליחה, אולי לא הסברתי את זה נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': - - -

 << אורח >> יואב קצבוי: אני לא אומר שזה גג יעיל וזה גג יותר יעיל וגג פחות יעיל, אני לא ממפה אותם.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני עושה הליך תחרותי ובאופן טבעי היעילים יותר זוכים והם יכולים להציע תעריף יותר אטרקטיבי.

 << אורח >> יואב קצבוי: ככל שהזמן יתקדם ונצטרך יותר כמות אז באופן טבעי פחות יעילים ייכנסו, ויכול להיות שהתעריף גם יעלה, וזה בסדר, אין לי בעיה עם זה.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני לא מחפש לשמור על תעריף מינימלי כל הזמן.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני רק מחפש לעשות את זה בצורה הכי יעילה שתשמור גם על תעריף החשמל ולעמוד ביעדים.

אימאן ח'טיב יאסין: תוכנית שאין לה מיפוי כזה, בעיניי זה - -

 << אורח >> יואב קצבוי: כשקבענו את החתך של 200 קילוואט עשינו מיפוי של הגגות בישראל.

בועז טופורובסקי: זה קצת לא פייר כי אתה כאן ומשרד האנרגיה בזום, ואולי זה נושא של משרד האנרגיה.

בועז טופורובסקי: אבל השורה התחתונה היא שאם לי יש גג פרטי, ולו יש גג של רפת שהוא לא מנצל כי יש לו נחלה, ושנינו בעשור הקרוב שנינו לא נקים מתקן זה איזשהו כישלון של משרד האנרגיה.

בועז טופורובסקי: איכשהו המדינה צריכה לגרום לזה שאנחנו נקים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המדינה צריכה לגרום לזה לקרות.

בועז טופורובסקי: בדיוק.

 << אורח >> יואב קצבוי: שכולם יקימו?

 << אורח >> יואב קצבוי: לא משנה מה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל מי שיש לו גג אין שום סיבה שלא יהיה עליו פאנל סולרי.

 << אורח >> יואב קצבוי: לא משנה אם - - -מוצר - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת הדרך היחידה שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להקריא לך את החלטת הממשלה מלפני שבוע: "להטיל על משרד האנרגיה, משרד האוצר, המשרד להגנת הסביבה, משרד הפנים, משרד החקלאות, משרד הבריאות, רשות מקרקעי ישראל, מינהל התכנון, משרד ראש הממשלה לבחון קידום צעדים שיעודדו הקמת מתקני ייצור חשמל באנרגיה מתחדשת בשטחים מבונים ודו-שימוש בקרקע".

 << אורח >> יואב קצבוי: נכון.

 << אורח >> יואב קצבוי: ואם יש חסמים ומקומות לא יעילים וצריך לעזור להם להתייעל ולהסיר חסמים כדי שהם יוכלו להתמודד במכרזים האלה.

רם בן ברק: מה זה "לא יעיל"?

רם בן ברק: אם יש לך גג של 2,000 מטר ואתה מגביל למערכת של 100, חצי גג לא מנוצל.

 << אורח >> יואב קצבוי: אבל אם יש לך גג של 2,000 וזאת מערכת מאוד גדולה אתה יכול גם להשתתף בהליך תחרותי ואתה יכול להקים את זה בתעריף קצת יותר נמוך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהליך תחרותי מול מי?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר איזה כוח יש לו או לרשות מקומית מול גופים מסחריים גדולים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו יודעים שרוב הגגות שלנו הם במבני ציבור.

 << אורח >> יואב קצבוי: בהליכים תחרותיים קיבלנו הצעות מאנשים פרטיים בעלי משקים.

רם בן ברק: המשמעות היא שיהיה חצי גג, לא יהיה גג שלם.

רם בן ברק: זאת המשמעות.

בועז טופורובסקי: חסר לי ראש גדול.

בועז טופורובסקי: זה לא אישי.

בועז טופורובסקי: למה שלא נלך לבתי קברות עם חברת קדישא ונעשה גגות מעל כולם?

בועז טופורובסקי: דברים שהם יוזמה של מדינה.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו עובדים על זה.

 << אורח >> יואב קצבוי: אבל צריך להבדיל בין שאלה של תעריף לבין קידום באמצעים אחרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רבותיי, יש פה עוד הרבה אנשים שרוצים להגיב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוריאל בבצ'יק, רצית להגיד משהו?

רם בן ברק: זה כמו להגיד שאם אתה מקבל קצבה והולך לעבוד אתה מוותר על הקצבה.

רם בן ברק: אף אחד שיש לו גג שיכול לשים 150 ואתה תגיד לו שב-100 הוא בלי מכרז וב-150 הוא כבר עם מכרז אז למה שהוא ישים 150?

 << אורח >> יואב קצבוי: אתה יכול גם לעשות 150 ואתה עדיין שומר על התעריף המתאים ב-100 הראשונים.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה לא שאם אתה עושה 101 אז על כל 100 הראשונים אתה מאבד - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוריאל בבצ'יק, אתה מעוניין לדבר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עידו מור, אגף תקציבים באוצר, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוריאל בבצ'יק אמר שהוא לא רוצה.

רם בן ברק: בכל מערכת את 100 הראשונים אתה מקבל - - -

 << אורח >> יואב קצבוי: כן.

 << אורח >> יואב קצבוי: על השער אתה מקבל את התעריף הנמוך יותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עידו מור, אגף תקציבים, משרד האוצר.

עידו מור: שלום לכולם.

עידו מור: קודם כול אני רוצה לחזק את מה שגם יואב וגם אוריאל אמרו.

עידו מור: בסופו של דבר גם אנחנו במשרד האוצר, גם רשות החשמל וגם משרד האנרגיה וגם שותפים אחרים בין מנהל התכנון במשרד הפנים – כולנו חדורים ברצון לקדם אנרגיה סולרית, ובוודאי אנרגיה בשטחים מבונים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה זה "חדורים"?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני פשוט עוצרת אתכם בגופי בכל פעם שאתם רוצים לעשות משהו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני ממש התרשמתי - - -

עידו מור: אנחנו גם שמחים שאנחנו מוצאים בוועדה הזאת שותפים, ואפילו יותר משותפים – יזמים גדולים בנושא.

עידו מור: עם זאת צריך לקחת בחשבון שאנחנו מדברים על כך שזה איזשהו חסם.

עידו מור: 100 קילוואט או 200 קילוואט זה לא חסם.

עידו מור: אני אחזור על מה שיואב אמר, והוא מאוד חשוב – כל מי שרוצה להקים גג יכול להקים את הגג גם מעבר ל-100 קילוואט ללא מכרז.

עידו מור: הוא יקים 100 קילוואט בתעריף המיטיב ומעבר ל-100 קילוואט הוא יכול לקבל תעריף שהוא צמוד לתעריף הזוכה במכרז.

עידו מור: האפשרות הזאת מבחינה בירוקרטית - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל במכרז.

קריאות: בלי מכרז.

עידו מור: לא, בלי מכרז.

עידו מור: אם המידע הזה לא זמין זאת באמת סוגיה שאנחנו צריכים לפתור וזה אמור להיות בספר התעריפים של רשות החשמל.

עידו מור: דבר שני, שהוא סוגיה יותר חשובה, בעיניי, זה שאנחנו צריכים לזכור שבסוף התעריף הגבוה יותר – לתת 45 אגורות לרשויות המקומיות – זה לשלם 250% ואפילו יותר מהתעריף שמשלמים במכרז לגגות, לא לשטחים פתוחים.

עידו מור: התעריף האחרון הוא 18.08 אגורות.

עידו מור: לשלם להם 45 אגורות זה הלכה למעשה להעביר כסף מאזרחי מדינת ישראל שמשלמים חשבון חשמל לרשויות המקומיות, ולא רק לרשויות המקומיות, אלא לרשויות המקומיות החזקות יותר שמצליחות לממן את הגגות האלה ולהציף באחוז הרבה יותר גבוה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז תסייע לרשויות חלשות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': להפך, תעודד אותן.

עידו מור: את צודקת.

עידו מור: זה לא נאמר פה אבל חשוב להגיד שאין בעיות מימון משמעותיות לא ללקוחות פרטיים ולא לרשויות מקומיות למימון של מערכות סולריות מהבנקים.

עידו מור: העלות היא מאוד נמוכה והוודאות היא מאוד גבוהה כי ניתן ממש לשעבד את המערכת 25 שנה קדימה וההכנסות הן בטוחות.

עידו מור: עם זאת משרד האנרגיה יחד עם מפעל הפיס ויחד אתנו – וגם בהחלטה האחרונה – אנחנו בוחנים איך אפשר לסייע לרשויות שמוצאות קושי מימוני.

עידו מור: אבל בין לסייע כשיש קושי מימוני לבין להעביר 150% יותר מהאזרחים שיושבים מתחת לבית לרשויות שהם משלמים להם ארנונה יש פער מאוד גדול.

תומר רוזנר: האם אתה מודע לכך שרשות מקומית, להבדיל מצרכן אחר בשוק, מוגבלת בכמות המלוות?

תומר רוזנר: גם אם הבנק מוכן לתת לה הלוואה או מימון היא לא חופשית לעשות מה שהיא רוצה.

תומר רוזנר: יש לה מגבלת נטל מלוות, היא צריכה לקבל אישורים.

תומר רוזנר: האם אתה מודע לדבר הזה?

עידו מור: אנחנו מודעים לדבר הזה ואנחנו חושבים שאם יש סוגיות ספציפיות של בעיות מימוניות זה נכון לנסות לבחון איך פותרים את הקשיים האלה ואיך אנחנו מסייעים בדבר הזה ככל שזה ניתן, ודאי לא במענקים ובהעברות כספים מאזרחי המדינה לרשויות המקומיות לצורך יצירת הכנסות; אבל, ודאי, אם אפשר ליצור לרשויות המקומיות הכנסות ונכסים שמכניסים כסף וגם מסייעים לצמצום הזיהום אז ודאי שאנחנו תומכים בזה.

עידו מור: אבל שוב – בין זה לבין להעביר כסף מהאזרחים לרשויות יש הבדל מאוד גדול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך תומכים?

עידו מור: קודם כול, בהחלטת הממשלה האחרונה הייתה החלטה שיהיה צוות שמורכב – תתקנו אותי אם אני טועה, חברים - - - משרד האוצר, אנרגיה - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הקראתי עכשיו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תוך 90 יום.

עידו מור: - - - תבחן את האפשרות לתמוך ולהקים קרן שתאפשר הלוואות לדברים האלה, ואנחנו בתהליך של בחינה.

עידו מור: צריך לבדוק מהו הביקוש - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בינתיים תיגמר הוראת השעה, ואז אנחנו תקועים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אומרת שבנקודת הזמן הזאת אחרי שנה של קורונה, אחרי כל כך הרבה דברים וחסמים שאנחנו נתקלים בהם בשוק, לדעתי, צריך לשקול את הארכת הוראת השעה הזאת ולאפשר את הדבר הזה שמאפשר בנייה מסיבית יותר על גגות, להמשיך שהדבר הזה יהיה פתוח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לצרף לדיון את רם עמר ממרכז ה.ש.ל לקיימות.

רם עמר: תודה רבה על ההזדמנות לדבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם תוכל להתייחס לסוגיה של המכרזים, בבקשה.

רם עמר: בעינינו, יש תפיסה לא נכונה של מהו השוק הסולרי.

רם עמר: אם אנחנו באים מרשות חשמל שרגילה לעבוד מול ענקים שעושים פרויקטים בודדים וגדולים מאוד עם המון מרווחים בפנים אז יש היגיון לעשות מכרז שבו נוריד את שולי הרווח ונקבל את ההצעה הכי טובה.

רם עמר: אבל הסולרי זה שוק של קומודיטי, זה לא עובד ככה.

רם עמר: אתה לא מוכר - - - כמו שאתה מוכר מטוסי בואינג.

רם עמר: לכן יש הרבה היגיון לעשות סולם תעריפים, ויש פער גדול בין מערכת של 100 קילוואט לבין גג של מגה-ואט.

רם עמר: זה שעל 150 קילו-ואט מקבלים אותו תעריף כמו על 3 מגה-ואט זה פשוט לא הגיוני, השוק לא מתנהג ככה וזה לא יקרה.

רם עמר: הכלי של רשות החשמל להסתכל על התעריף ככלי מרכזי, במיוחד בשוק הסולרי שאין בו מרווחי רווח גדולים הוא פשוט דוחף את המוצר להיות מוצר גרוע – קונים בזול משלמים ביוקר.

רם עמר: צריך לשנות את התפיסה.

רם עמר: אם אנחנו אומרים היום שמול יעד של 30% בשיטה הזאת אנחנו מתקדמים בצורה הכי ודאית ואמינה אנחנו, כנראה, לא הצבנו יעד מספיק גבוה ואנחנו לא מספיק בלחץ.

רם עמר: אנחנו צריכים לפתוח את כל החסמים והדיון צריך להיות הפוך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מסכימה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ניב מאירסון, רכז קשרי ממשל, מגמה ירוקה, בבקשה.

ניב מאירסון: שלום.

ניב מאירסון: אני רוצה להתייחס לנקודה חשובה מאוד בעניין החסמים.

ניב מאירסון: אנחנו מדברים כל הזמן על החסמים האלה, ומה שקורה זה שמשרד האנרגיה לא באמת משקיע את מרב המשאבים שלו בשביל להתגבר על החסמים האלה.

ניב מאירסון: יש לנו תוכנית מאוד ברורה מהמשרד להגנת הסביבה, וגם יש פה נתון של כ-150% שדיברנו עליו כבר היום שזה נתון מטורף.

ניב מאירסון: זה עניין של סדרי עדיפויות.

ניב מאירסון: בדוח האחרון של מבקר המדינה – עם כל זה שמשרד האנרגיה אוהב להציג כמה הם עומדים ביעדים – ראו שהם לא עומדים ביעדים שהם עצמם מציבים.

ניב מאירסון: חייבים לפעול בזה בצורה נחרצת ולשנות את סדר העדיפויות.

ניב מאירסון: כרגע סדר העדיפויות הוא בעיקר להשקיע בפרויקטים של דלקים פוסיליים: של East Med, של מכליות הנפט עם האמירויות – כל הפרויקטים האלה זה מה שמשקיעים בהם, וזה מבזבז את מה שאנחנו יכולים להשקיע באנרגיות מתחדשות, באנרגיה הסולרית.

ניב מאירסון: אנחנו חוסמים את זה לחלוטין וחייבים להשקיע את כל המשאבים בזה.

ניב מאירסון: זה עניין של רצון ושל החלטה.

ניב מאירסון: אם משרד האנרגיה מחליט שזה יעד דחוף הוא יפעל בכל האמצעים כדי לקדם את זה במקום לקדם את האנרגיות המזוהמות.

ניב מאירסון: עוד נקודה חשובה שאני רוצה להעלות בהקשר של אנרגיה סולרית זה דמוקרטיזציה של משק האנרגיה.

ניב מאירסון: האנרגיה הסולרית מאפשרת שכל אזרח וכל רשות מקומית יוכלו לייצר בעצמן לעצמן את החשמל.

ניב מאירסון: ממש התרגשתי לשמוע אותך בהתחלה כשדיברת על משבר האקלים.

ניב מאירסון: אנחנו אומרים לאנשים: תמחזרו, תעשו כל מיני שינויים כאלה – פה יש הזדמנות לכל אדם במדינה, לכל רשות מקומית ולאזרחים להילחם בעצמם במשבר האקלים, להיות חלק מהשינוי.

ניב מאירסון: ואנחנו חוסמים אותם מלעשות את זה.

ניב מאירסון: ברגע שהם מייצרים חשמל בעצמם וזה נוח להם, אטרקטיבי ומשתלם להם, אנחנו יוצרים מצב שכל אזרחי המדינה משתתפים יחד ומנצחים את משבר האקלים ועוברים לאנרגיות מתחדשות.

ניב מאירסון: אם אתם רוצים לעמוד ביעדים שלכם תרתמו את הציבור, תרתמו את הרשויות – אל תילחמו ברשויות.

ניב מאירסון: אנחנו צריכים לפעול כולם יחד כדי לעשות את השינוי הזה, וכל החסמים שאנחנו שמים כל הזמן על-ידי רשות החשמל לאנרגיות המתחדשות.

ניב מאירסון: לעומת זאת אם רוצים באמת לקדם את זה אפשר להשקיע בזה כמו שמשקיעים בכל הפרויקטים של הדלקים הפוסיליים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ניב, אני מתנצלת אבל יש לנו עוד דוברים ואני חייבת לעבור אליהם.

ניב מאירסון: אז שינוי כיוון מסיבי ביעדים כדי להראות שמשרד האנרגיה משקיע בזה וזה באמת מה שחשוב לו.

ניב מאירסון: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יונתן אייקנבאום, גרינפיס, בבקשה.

יונתן אייקנבאום: שלום וברכה, אחר צהריים טובים, אני אתייחס מאוד בקצרה לעבודה שלפני שנה רשות החשמל הזמינה מהחברה להגנת הטבע.

יונתן אייקנבאום: זאת עבודה מקבילה לעבודה של המשרד להגנת הסביבה שבחנה את הפוטנציאל של הגגות הסולריים.

יונתן אייקנבאום: אני מתייחס לעבודה הזאת משום שרשות החשמל בחרה לא לפרסם את העבודה במלואה, אלא רק חלקים ממנה.

יונתן אייקנבאום: מהמסקנות שלה מהעבודה משתמע שהפוטנציאל הסולרי מגגות הוא נמוך מאוד, כ-5 ג'יגה.

יונתן אייקנבאום: בפועל כשמסתכלים בתוך העבודה בנספחים ובמה שפורסם אפשר להבין שקיים פוטנציאל הרבה יותר גדול שנע בין 15 ל-18 ג'יגה.

יונתן אייקנבאום: זאת אומרת 30%-20% מכל החשמל שאנחנו נצטרך ב-2030 יהיה רק מגגות.

יונתן אייקנבאום: אז יש לי בקשה ראשונה – שרשות החשמל תפרסם את העבודה שהיא הזמינה מהחברה להגנת הטבע לפני שנה במלואה, ושתעבוד בשקיפות מול הציבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יואב, יש לך מושג למה היא לא פורסמה?

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו עובדים בשקיפות מול הציבור.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו אחת הרשויות הכי - - -

קריאות: - - -

יונתן אייקנבאום: - - -

 << אורח >> יואב קצבוי: העבודה הזאת הייתה לצרכים פנימיים - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יונתן, רגע.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו השתמשנו בנתונים שם והוספנו ניתוחים משלנו.

 << אורח >> יואב קצבוי: את כל הניתוחים יחד פרסמנו באופן מלא.

 << אורח >> יואב קצבוי: יש המון מידע שאנחנו מקבלים מהציבור כשאנחנו עושים עבודה או פרויקט ואחר כך מפרסמים אותו.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני יכול לבדוק אם זה פורסם או לא פורסם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מציעה שתבדוק.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני אבדוק את זה.

יונתן אייקנבאום: סליחה, אני אתעקש.

יונתן אייקנבאום: מדובר בעבודה שהיא לא מיוזמת הציבור, אלא עבודה שרשות החשמל עצמה הזמינה מהחברה להגנת הטבע.

יונתן אייקנבאום: היא לא פרסמה את העבודה הזאת במלואה, אלא רק חלקים ממנה.

יונתן אייקנבאום: תבדקו ותפרסמו את כולם, ואז נראה בדיוק מה הפוטנציאל, ושהפוטנציאל הוא הרבה יותר גדול.

יונתן אייקנבאום: אתם לא רוצים גגות ואתם מנסים לבלבל כדי לחסוך ולעשות יותר קרקעות.

יונתן אייקנבאום: אנחנו כולנו רוצים גגות, ולכן פנינו יחד עם ארגוני סביבה רבים נוספים כדי לבקש תעריף מדורג.

יונתן אייקנבאום: לא צריך 41 או 45 אגורות ל-5,000 מטרים רבועים ולמערכות על גגות גדולים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יונתן, העבודה הזאת שייכת לרשות החשמל או שאתם יכולים לפרסם אותה כמי שהזמין אותה?

יונתן אייקנבאום: היא לא הוזמנה, אני גרינפיס, אני לא עובד של החברה להגנת הטבע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון, כן.

יונתן אייקנבאום: רשות החשמל הזמינה מהחברה להגנת הטבע את העבודה הזאת והיא לא פרסמה את כולה.

יונתן אייקנבאום: זה הכול.

יונתן אייקנבאום: רק רשות החשמל יכולה לפרסם אותה, ושם מדובר על מצאי הגגות באופן מפורט.

יונתן אייקנבאום: מחצית מן הפוטנציאל של הגגות – בתים פרטיים צמודי קרקע.

יונתן אייקנבאום: לכן צריך לחשוב על מערכת שמחייבת כל בית צמוד קרקע להתקין מתקן סולרי באופן פשוט.

יונתן אייקנבאום: אני רק רוצה לציין מה שעוד לא צוין – יש כיום כ-4,000 עובדים בענף הסולרי על גגות.

יונתן אייקנבאום: זה המון.

יונתן אייקנבאום: כשאנחנו בגרינפיס התחלנו לעסוק בזה לפני כשש שנים היו כמה מאות, והתחום הזה הוא על ערש דווי.

יונתן אייקנבאום: אז כולנו נרתמנו והסרנו חסמים, והנה, עכשיו נוצר דבר גדול.

יונתן אייקנבאום: הדבר הגדול הזה יכול להיות בעל פוטנציאל עצום ולייצר אלפי משרות חדשות שלהן אנחנו זקוקים בימים אלה.

יונתן אייקנבאום: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט, אין ספק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה תחום שיכול להיות מנוע צמיחה למשק המקרטע והסובל שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוריאל בבצ'יק, אני מבינה שעכשיו אתה רוצה לומר משהו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

אוריאל בבצ'יק: אני רוצה להגיב לדברים שנאמרו כי משתמע שלכאורה אין פעילות ואין הבנה של העבודה הנדרשת לרשויות המקומיות.

אוריאל בבצ'יק: אני רוצה להגיב לחלק מהדברים שנאמרו פה: משרד האנרגיה וספציפית האגף שליל פועל באופן יומיומי מול הרשויות המקומיות בכל נושא המיזם של מפעל הפיס.

אוריאל בבצ'יק: אנחנו משקיעים בזה תשומות מאוד גדולות יחד עם ארגונים שמשתתפים כאן – עם מרכז ה.ש.ל ועם - - - במיזמים משותפים.

אוריאל בבצ'יק: זאת עבודה יומיומית עם חסמים שקשורים לא רק לתחום הרגולטורי וגם לא לתעריפים.

אוריאל בבצ'יק: כי זאת עבודה שאנחנו עושים אותה וזאת עבודת קודש.

אוריאל בבצ'יק: אנחנו מאמינים בה ואנחנו מתקדמים ועושים אותה.

אוריאל בבצ'יק: רק שתבינו – עד השנה האחרונה רשויות מקומיות הציבו על הגגות שלהן כ-34-30 מגה-ואט.

אוריאל בבצ'יק: הפרויקט של מפעל הפיס מדבר על הגשות שאושרו בסך 120 מגה-ואט, ובסך-הכול הוגשו 140 מגה-ואט.

אוריאל בבצ'יק: אלה מספרים עצומים, זה פי שלושה ממה שנעשה בעשר השנים האחרונות.

אוריאל בבצ'יק: אנחנו פעלנו בצורה פרואקטיבית כדי לסייע לרשויות, ובעיקר לרשויות המוחלשות, כדי להגיע לידי גמר.

אוריאל בבצ'יק: גם היום חלק מהרשויות האלה למרות כל הסיוע שאנחנו נותנים להן לא מצליחות להגיע ולבצע את הפרויקטים האלה בגלל נושאים שקשורים ליכולות ולמשאבים של הרשויות.

אוריאל בבצ'יק: אנחנו בהחלט פועלים.

אוריאל בבצ'יק: עשינו כ-10 וובינרים בהשתתפות של עשרות עובדים מרשויות מקומיות.

אוריאל בבצ'יק: אנחנו עושים להם הדרכות, בהמשך למה שגיל אמר, ואנחנו משקיעים בזה מאות אלפי שקלים, ונשקיע בזה יותר בהמשך למה שנדרש כי אנחנו מבינים שיש בזה פוטנציאל, וזה מייצר חוסן כלכלי לרשויות המקומיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוריאל, אני שומעת את הדברים האלה ואני מעריכה ורואה את העבודה שאתם משקיעים ואני יודעת שאתה מחויב לדבר הזה, אבל אתה שומע את הרשויות המקומיות, אתה שומע את התחינה שלהן פה, וגם מבין מאיפה זה מגיע – אז מה אתה רוצה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה לא להאריך את הוראת השעה הזאת ולתת להם את האופציה הזאת?

אוריאל בבצ'יק: היינו שם לפני כמה זמן בדיון הזה.

אוריאל בבצ'יק: אני מצטער, יושבת-הראש, אני רוצה להגיב לדברים שנאמרו בהמשך.

אוריאל בבצ'יק: לגבי נושא היעדים – נכון שהיום זה 8% אבל בגלל הקורונה והעיכובים שקרו נגיע ליעד של 10% בחציון הראשון של 2021, ככל הנראה.

אוריאל בבצ'יק: זה לא שאנחנו לא נגיע אליו.

אוריאל בבצ'יק: יש התקדמות, ויש פעילות בנושא.

אוריאל בבצ'יק: אז, לפחות בעניין הזה, ניתן כמה הבהרות.

אוריאל בבצ'יק: בסדר?

אוריאל בבצ'יק: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

תומר רוזנר: מר בבצ'יק, אני רוצה לשאול אותך שתי שאלות: א', יש פה זעקה של הרשויות המקומיות שאומרות שחלק ניכר מההשקעה שאתם מסייעים להם הולכת לרדת לטמיון.

תומר רוזנר: האם אתה מודע לזעקה הזאת?

תומר רוזנר: שאלה שנייה – האם תוכל להעביר למנכ"ל המשרד את כל מה שעלה כאן?

תומר רוזנר: הוא חבר רשות החשמל.

תומר רוזנר: האם לא נכון שמנכ"ל משרדך ישקול ליזום דיון?

תומר רוזנר: אני לא אומר שכל מה שהרשויות המקומיות אומרות זה צודק.

תומר רוזנר: הבעיה היא שאם לא ייעשה כלום הוראת השעה תפקע מאליה.

תומר רוזנר: לדעתי, ראוי שרשות החשמל תיתן את דעתה, ויכול להיות שהיא תחליט בסוף שהיא עומדת מאחורי העמדה שלא מחדשים את הוראת השעה.

תומר רוזנר: זה בסדר, זאת הסמכות שלה.

תומר רוזנר: אבל אם לא ייעשה כלום היא תפקע מאליה.

תומר רוזנר: האם לא נכון שמנכ"ל משרדך ייזום דיון בתיאום עם יושב-ראש הרשות או באמצעות צירוף נציג אחר ברשות שצריך כדי ליזום דיון כזה, דיון ברשות החשמל שגם יישמעו בו הרשויות המקומיות?

תומר רוזנר: הם נציגי ציבור, הם לא גופים פרטיים למטרות רווח.

תומר רוזנר: האם לא נכון ליזום דיון?

תומר רוזנר: יכול להיות שבסוף הדיון תהיה החלטה להישאר במצב הקיים ושהוראת השעה תפקע.

 << אורח >> יואב קצבוי: אם אפשר רק להגיד משהו לפני שהוא עונה לך: אנחנו כרגע בתוך הליך של שימוע ציבורי, אמנם לא על הסוגיה הספציפית הזאת אבל, כמובן, היא מאוד קשורה.

 << אורח >> יואב קצבוי: יהיה שימוע ציבורי על הארכת ההסדרה.

 << אורח >> יואב קצבוי: אגב, היינו צריכים גם להאריך את ההסדרה המיטיבה הזאת גם ל-100 קילו-ואט בלי קשר להוראת שעה.

 << אורח >> יואב קצבוי: נתנו לשימוע להאריך אותה, כמובן.

 << אורח >> יואב קצבוי: לכן בתוך השימוע אנחנו מקבלים תגובות גם על נושא 200-100, ויהיה דיון על זה.

תומר רוזנר: האם תקיימו דיון גם בנושא הארכת הוראת השעה הספציפית של 200?

 << אורח >> יואב קצבוי: מתוך הנחה – וגם ראיתי שנקבל גם תגובות אגב השימוע על הארכת ההסדרה, בוודאי שנקבל תגובות גם על הנושא של 100, 200, אז באופן טבעי זה גם יעלה בדיונים.

אוריאל בבצ'יק: זה נכון - - -

 << אורח >> יואב קצבוי: מדברים על זה וזה גם עלה בישיבות אחרות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מתי זה יקרה?

 << אורח >> יואב קצבוי: בישיבת המליאה הבאה באמצע נובמבר, בעוד שבועיים בערך.

תומר רוזנר: אבל כיוון שהשימוע שפניתם לגביו מתייחס לנושא הספציפי של ה-100, האם לא נכון בעקבות הדיון הזה שאתם שומעים מה עולה פה – ושוב, אני מזכיר הרשויות המקומיות אינן גוף שמיועד למטרות רווח ורוצה למקסם את רווחיו, וגם אם כן - -

 << אורח >> יואב קצבוי: - - - סמוכות לעוד הכנסות אבל זה בהערת אגב.

תומר רוזנר: מר קצבוי, ההכנסות של הרשויות המקומיות לא נכנסות לכיסו של אף אחד, הן לטובת הציבור.

 << אורח >> יואב קצבוי: גם החיסכון בתעריף החשמל, כמובן.

תומר רוזנר: לכן אני אומר ש-10 מיליארד שדיברת עליהם קודם, גם אם נניח שזה נכון, חוזרים לציבור בזה שהרשויות המקומיות נותנות לו יותר שירותים.

תומר רוזנר: זה לא הולך לכיס של אף אחד.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני לא רוצה להיכנס לזה, זה דיון כבד.

 << אורח >> יואב קצבוי: לא בכדי יש הפרדה בין תעריף החשמל לבין המסגרת התקציבית.

תומר רוזנר: אני רק אומר שזה לא פשטני כמו שאדוני מציג.

 << אורח >> יואב קצבוי: דיברו פה על אוכלוסיות חלשות – - - - החשמל זה תעריף שמשפיע הכי הרבה על האוכלוסיות החלשות.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה האחוז הכי גבוה בניגוד למערכת התקצוב הפרוגרסיבי.

 << אורח >> יואב קצבוי: משפחות חלשות משלמות אחוז הרבה יותר גבוה מהכנסתן על חשמל.

 << אורח >> יואב קצבוי: לכן יש הפרדה תעריפית.

 << אורח >> יואב קצבוי: אז להגיד שלקחנו תעריף חשמל לרשויות המקומיות וזה ייטיב עם הצרכנים זה בדיוק הפוך מהמטרה של רשות החשמל.

רם בן ברק: מה המחיר היום לצרכן?

 << אורח >> יואב קצבוי: מחיר החשמל לצרכן הביתי הוא כ-45 אגורות.

רם בן ברק: זאת אומרת שזה לא יותר יקר - - -

 << אורח >> יואב קצבוי: לא, אבל זה כולל בתוכו את תעריף הרשת ואת התעריף המערכתי.

 << אורח >> יואב קצבוי: הייצור עצמו הוא בסביבות 25.

 << אורח >> יואב קצבוי: בתוך הייצור רק הדלקים זה עוד 6-5 אגורות, כי זה לא מחליף הספק, מחליף רק דלק.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו מדברים על פי שלושה כמעט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עשיתם חישוב כמה ביטול הוראת השעה תעלה?

 << אורח >> יואב קצבוי: קשה לדעת בדיוק איזה כמויות.

 << אורח >> יואב קצבוי: אבל אמרתי קודם שכל 1,000 מגה-ואט שעושים העברה מהמחירים של הליכים תחרותיים למחירים של 45-41 אגורות המשמעות היא שכל 1,000 מגה-ואט כזה זה 10 מיליארד.

תומר רוזנר: מה שאתה מציג זה או אפס או 1: או תעריף גבוה או תעריף מכרז.

תומר רוזנר: אבל כמי שצריך לשקול שיקולים כלכליים אתה לא מתחשב ששאלת הגודל היא שאלה קריטית בעניין הגגות.

תומר רוזנר: האם לא נכון שאתם תבדקו את האפשרות ליצור תעריפים דיפרנציאליים?

תומר רוזנר: זאת אומרת גג עד 500 מטר - ככה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כפי שהציע גם נציג הגנת הסביבה וגם נציג ה.ש.ל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לשם זה צריך להגיע.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני שמח שנציג המשרד להגנת הסביבה החליט לפתוח רשות חשמל מקבילה בתוך המשרד שלו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הריבים הפנימיים שלכם באמת כבר הגיעו לי עד לפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו כולנו אזרחי מדינת ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא מעניין אותי בכלל מה מערכת היחסים ביניכם לבין המשרד להגנת הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה שמעניין אותי - -

 << אורח >> יואב קצבוי: אני אומר שהאחריות היא עלינו, גם לתעריף וגם למערכת החשמל.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה מה שניסיתי להגיד.

 << אורח >> יואב קצבוי: קודם שאל אותי חבר הכנסת בן ברק לגבי הקצבה.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה לא שאם אתה עושה 99 או 100 אתה מקבל את התעריף המתאים, ואם אתה עושה 101 זה פתאום צונח ל-18, 18.

 << אורח >> יואב קצבוי: זה שולי.

 << אורח >> יואב קצבוי: גם אם עשית מערכת של 1,000 על 100 הראשונים תקבל את התעריף הגבוה, זה לא מוחק לך את זה.

 << אורח >> יואב קצבוי: לכן אם תעשה מערכת של 200 בממוצע זה יהיה בערך 30 אגורות.

 << אורח >> יואב קצבוי: אז יש איזשהו מיצוע.

 << אורח >> יואב קצבוי: יכול להיות שהוא לא מספיק טוב ואנחנו צריכים לחשוב עליו עוד.

 << אורח >> יואב קצבוי: אל תשכח שכשאתה עושה מערכת של 100 העלות שלך להוסיף עוד - - - היא הרבה יותר נמוכה כי כל ההוצאות הקבועות כבר תומחרו ב-100.

 << אורח >> יואב קצבוי: לכן התעריף צריך להיות - - - אבל בממוצע מערכת של 200 יכולה לקבל - - -

איתן פרנס: אני רוצה להגיד עוד משהו: כשמקימים מערכת צריכים להקיף אותה בהינף אחד.

איתן פרנס: הרעיון להקים שתי מערכות פעם אחר פעם מגלם בתוכו חוסר יעילות רבתי.

איתן פרנס: הוא גם מתעלם מכך שיש כאן עסקת שיווק, מכירה.

איתן פרנס: אי אפשר למכור מערכות בחלקים, אי אפשר לבנות מערכות בחלקים.

איתן פרנס: זה חוסר יעילות משמעותי ביותר.

איתן פרנס: גברתי היושבת-ראש, לדעתי, הנושא הכבד לא מונח פה על השולחן: משרד האנרגיה מסרב לראות בקירוי הגגות הסולריים באנרגיה סולרית ערך עליון.

איתן פרנס: הוא כותב על זה ומדבר על זה בסיסמאות אבל כשזה יורד לשטח לא מבצעים את זה.

איתן פרנס: איך יעלה על הדעת שאנחנו לא יכולים למכור גג סולרי על גודל גג של צרכן?

איתן פרנס: אנחנו לא מבינים את הדבר הזה.

איתן פרנס: אם זה בעיה של תעריף תתכבד רשות החשמל ותקבע תעריפים נמוכים מאוד.

איתן פרנס: אם היא רוצה לתחר שתעשה מכרזים שמתאימים לגגות בהיקפים קטנים ולא תתחר גגות קטנים מול מאגרי מים, שזאת התוצאה היום.

איתן פרנס: אז אני פונה אליכם, רשות החשמל: אם אתם מזהים כשל וסופרים על יד אחת את מספר הגגות במתח נמוך שקמו לפי ההליכים התחרותיים שמתנהלים מ-2017 אז תתעוררו ותבדקו איך אתם מתקנים את הכשל הזה.

איתן פרנס: כי אנחנו מכירים שיש כשל כזה, אנחנו לא מכירים שצרכן הולך ומקים גג של 100 ולצדו הוא מתחרה במכרז.

איתן פרנס: אנחנו לא מכירים את זה, זה לא קיים.

 << אורח >> יואב קצבוי: קודם כול, ההליכים המכרזיים הם יחסית חדשים ואנחנו רואים כל מיני סוגים של מימושים, גם כאלה.

 << אורח >> יואב קצבוי: אבל קיבלתי את ההערה.

איתן פרנס: אני ממש אומר לך – זה על יד אחד.

איתן פרנס: תציגו נתונים.

 << אורח >> יואב קצבוי: קיבלתי את ההערה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להקריא לכם את סעיף 15 בהחלטת הממשלה החדשה: "בהמשך ליעדים שקבע שר האנרגיה לייצור חשמל באנרגיה מתחדשת להטיל על רשות החשמל לבחון קידום אסדרות נדרשות לעמידה ביעד בהתאם לצורכי משק החשמל, לרבות בתחום ההגירה, וזאת בהתאם לכל דין".

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר מה שמתבקש פה בשורה התחתונה – מדובר בשוק שלא רק מתחדש באנרגיה, אלא מתחדש בדינמיות שבה זה קורה ופועל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה דורש גם מהרשות החשמל וגם ממשרד האנרגיה ומכל מי שפועל בנושא הזה – גם מאתנו המחוקקים – לרוץ עם הדבר הזה ולשנות תוך כדי תנועה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אי אפשר להישאר בדרך שבה אנחנו היינו רגילים, שיש חברת חשמל, שיש תחנות כוח גדולות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדברים האלה משתנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שוק החשמל היום הוא לא מה שהיה פעם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לי זה ברור.

רם בן ברק: זה ברור.

רם בן ברק: כי הרי לא הגיעו ליעד של 10% אז קיבלו החלטה.

רם בן ברק: עוד לא גמרנו להגיע ל-10% קיבלו החלטה להגיע ל-20%, ועכשיו הולכים אחורה.

רם בן ברק: אז איך תשיגו את היעד של 20%?

רם בן ברק: אני לא מצליח להבין את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עכשיו אנחנו ב-30% ב-2030.

 << אורח >> יואב קצבוי: קרו המון דברים מאז.

 << אורח >> יואב קצבוי: אי העמידה ביעד לא נעוצה בשנים האחרונות, היא דווקא נעוצה בשנים שלפני כן.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני לא רוצה להיכנס לזה.

 << אורח >> יואב קצבוי: עכשיו יש תנופה גדולה מאוד.

 << אורח >> יואב קצבוי: אנחנו בעולם אחר לגמרי ממה שהיינו לפני כמה שנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לי תחביב כזה בסוף הדיונים שקשורים לאקלים וסביבה לתת זכות דיבור לנוער.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תמיד אני מוכנה לתת להם זכות דיבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תומר גרטל, נציג הנוער למען האקלים, בבקשה.

תומר גרטל: שלום לכולם, שלום לחברי הוועדה היקרים, שלום ליושבת-ראש מיקי חיימוביץ' וגם על זכות הדיבור.

תומר גרטל: שמי תומר גרטל בן 17, תלמיד כיתה י"ב ממושב אורות בשפלה, ואני מדבר בשם מחאת הנוער למען האקלים.

תומר גרטל: רציתי להתייחס לדברים שאמר יואב.

תומר גרטל: אני רוצה להדגיש: הקורונה לא מנעה מרשות החשמל לקדם חברות אנרגיה מזהמות אשר מקדמות דלקים פוסיליים תוך כדי המשבר.

תומר גרטל: כיום במקום לקדם ולפעול למען אנרגיות מתחדשות מדינת ישראל משקיעה כסף, זמן ואנרגיה של משרד האנרגיה לקידום חברות אנרגיה מזהמות אשר פוגעות קשה באקלים וכתוצאה מכך גם בבריאות הציבור.

תומר גרטל: לדוגמה חברת שברון שנכנסה לארץ לא מזמן – חברה מושחתת, מפרת זכויות אדם.

תומר גרטל: אני רוצה להזכיר לכם שהיא אחת המזהמות הגדולות ביותר בעולם.

תומר גרטל: לדעתי, החסמים פה הם לא לגיטימיים יותר.

תומר גרטל: בעידן משבר האקלים רווחים אישיים הפסיקו מזמן להיות טיעון לגיטימי.

תומר גרטל: אני רוצה לחזק את העמדה של גיל פרואקטור ושל ניב אברמסון שדיברו פה קודם.

תומר גרטל: אנחנו יכולים כבר עכשיו לעשות 50% ועד שנת 2050 83% נוכל לעשות מאנרגיות מתחדשות.

תומר גרטל: בלתי אפשרי ואין מצב שנוותר על העתיד שלנו.

תומר גרטל: אנחנו דור שדורשים עתיד.

תומר גרטל: משבר האקלים יפגע בכולם – בין אתה ילד, בין אתה חבר כנסת ובין אתה ממלא מקום יושב-ראש רשות החשמל ובין אתה מנכ"ל חברת שברון.

תומר גרטל: אנחנו רוצים לקדם אנרגיות מתחדשות בשיעור של 50% עד 2030 ו-100% עד 2050, ושזה יהדהד לכם במוח, כי אנחנו לא מתכוונים לוותר על העתיד שלנו.

תומר גרטל: אנחנו לא מבקשים ולא רוצים שתקראו לנו מעוררי השראה; אנחנו רוצים שתפעלו ועכשיו.

תומר גרטל: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, תומר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רם רצה להגיד עוד משהו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נסכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מודה לכל מי שהשתתף פה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מעריכה שהגעת פיזית, יואב, וספגת פה - -

 << אורח >> יואב קצבוי: אני עושה את העבודה שלי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בימים כאלה אנחנו מעריכים את המאמץ הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמו שאמרתי בתחילת דבריי אנחנו בעיצומו של משבר אקלים חריף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קידום ייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות זה צו השעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ישראל חייבת לעשות הכול כדי לקדם את הנושא הזה ולא להמשיך ולהקים פוסילים מזהמים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': החלטת הממשלה מלפני שבוע להגדרת יעד של 30% מייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות מחייבת את רשות החשמל להבין שיש לה אחריות רבה על הכתפיים, והיא לא יכולה לפעול בניגוד למדיניות הזאת של שר האנרגיה ושל הממשלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הפניות הרבות שהגיעו אליכם וגם אלינו – כי אנחנו לא עשינו את הדיון הזה סתם, עשינו את הדיון הזה בעקבות הרבה מאוד פניות שהגיעו אלינו מצד השלטון המקומי, מצד הרשויות המקומיות, ארגוני סביבה, יזמים פרטיים – כולם בקריאה להאריך את הוראת השעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהקריאות האלה מדברות בעד עצמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא יודעת אם זאת הייתה טעות פרוידיאנית אבל אמרת קודם:

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מחויבים לאילוץ הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא אילוץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': להתייחס לזה כאילוץ זאת טעות, בעיניי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה סוג של שליחות, חובה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא אילוץ.

 << אורח >> יואב קצבוי: אני מסכים לגמרי.

 << אורח >> יואב קצבוי: התכוונתי להגיד שאנחנו מחויבים לעמוד בכמויות גם אם זה בקונפליקט עם התעריף.

 << אורח >> יואב קצבוי: מקבל את ההערה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עשיתם צעד טוב, אפשרתם פטור של עד 200 קילוואט לגגות, זה מצליח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מבקשים מכם להמשיך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מבינה איך אתם יכולים לתת להוראת השעה הזאת לפקוע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מן הסתם נכון אחרי השנה הזאת שעברנו ואחרי המשבר שאנחנו נמצאים בו יש להאריך את הוראת השעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא תהיו ראשונים בהיסטוריה שהאריכו הוראת שעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה רשמה לעצמה את הודעת נציג השלטון המקומי והודעת ראשי הרשויות המקומיות שלפיה ביטול הוראת השעה על-ידי רשות החשמל תפגע קשות, אם לא תביא לחיסול ההליך החיובי שהחל ברשויות המקומיות ותרם לקידום אנרגיות סולריות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה מבקשת לקבל את עמדת שר האנרגיה בהתייחסות כתובה האם ביטול הוראת השעה על-ידי רשות החשמל תואמת את המדיניות שלו כשר האנרגיה – כי שמענו כאן משהו לא ברור – ואת החלטות הממשלה שהתקבלו בנושא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה קוראת לרשות החשמל לשמוע את הקולות שעלו כאן

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדיון ולכנס בדחיפות את מליאת רשות החשמל לקיום דיון בצורך בהארכת הוראת השעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני עומדת על כך שזה צריך להיות דיון ספציפי לא רק בנושא של ההסדרה, אלא בנושא הספציפי הזה של הארכת הוראת השעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יוזמנו לדיון הזה נציגי השלטון המקומי וראשי הרשויות שפנו לרשות החשמל בעניין הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בנוסף אומר שהקולות שנשמעו לייצר אסדרה חדשה עם תעריף דיפרנציאלי שתשנה את המצב הקיים כך שבסל אחד לגג קטן ולגג גדול יש אותו תעריף וצריכים להתחרות עם מאגר מים גדול או דברים אחרים – יש פה מקום לשקול את המדיניות שלכם בנושא של תמחור דיפרנציאלי לגגות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.