ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 87, 2020-11-03 12:13

טלי פלוסקוב: צהריים טובים לכולם.

טלי פלוסקוב: היום ה-3 בנובמבר 2020.

טלי פלוסקוב: השעה 12:13.

טלי פלוסקוב: אני פותחת את ישיבת ועדת העבודה הרווחה והבריאות והנושא לדיון היום הוא במסגרת ציון יום החקלאות בכנסת, על סדר היום העסקת עובדים זרים בחקלאות הישראלית – מכסות ועלויות.

טלי פלוסקוב: מי שיזם את הדיון ואת כל היום הזה בכנסת הוא ח"כ רם בן ברק.

טלי פלוסקוב: בבקשה אדוני.

רם בן ברק: תודה רבה גבירתי היו"ר, תודה רבה על שהסכמת לנהל את הדיון החשוב הזה.

רם בן ברק: אנחנו נמצאים בוועדת העבודה והרווחה ואני רוצה לדבר על נושא העובדים הזרים, נושא שגם דנו בו בוועדת הכספים היום לגבי מס מעסיקים שרוצים להטיל, אנחנו בעצם רוצים שלא יטילו על העובדים הזרים.

רם בן ברק: החקלאות ה ישראלית נמצאת במשבר כבר מזה כמה וכמה שנים, עלויות הייצור של מזון בישראל הן מהיקרות בעולם.

רם בן ברק: גם שכר העבודה, גם המים, גם צמצום הקרקעות שלא מאפשר גידול בתנאים תחרותיים יותר מדי, ומהצד השני יש כאן באמת פיתוחים טכנולוגיים, לדוגמה הפרה הישראלית נותנת כמעט פי 2 או פי 2 מפרה אירופאית, כך שאנחנו מצליחים למרות התנאים הקשים לייצר כאן חקלאות מאוד מאוד איכותית.

רם בן ברק: נושא העבודה הוא נושא מורכב, כי לכאורה אומרים עובדים, אז הנה יש עכשיו משבר קורונה, יש הרבה אנשים שאיבדו את פרנסתם, הם מיד ילכו ויעבוד בחקלאות, וכמובן האוצר מאוד אוהב לומר את הדברים האלה, אבל הם לא מחזיקים מים.

רם בן ברק: העבודה בחקלאות היא גם עבודה מאוד מקצועית, היא גם עבודה מאוד קשה ולא מתאימה לכל אחד וכל הניסיונות שעשינו, ואני לא מדבר על עבודה בבתי אריזה או במשרדים, אני מדבר על עבודה פיזית בחממות או במטעים, העבודה הזאת קשה, כל הניסיונות שעשינו – לא שיש אפס אחוזי הצלחה, אבל ההצלחה מאוד מועטה והם לא יכולים להחליף את העובדים הזרים.

רם בן ברק: זו עובדה שצריך להכיר בה, אם אוהבים אותה או לא אוהבים אותה, זאת עובדה, אני גם אומר בסוגריים, אף אחד מאתנו לא היה רוצה שהבן שלו, הילד שלו יהיה פועל שעתי בקטיף עגבניות, - - - מתקדם, אנחנו רוצים ומאחלים לילדים שלנו דברים אחרים.

רם בן ברק: לא שאני מזלזל בעבודה הזאת, חס וחלילה, אני רוצה לומר לכם שאני בתור ילד הייתי קם לפני בית הספר להשקות את העגלים, הייתי מעשב כותנה, מעביר ממטרות, ועד לא מזמן אפילו עסקתי בחליבה, עד שעזבתי את הרפת.

רם בן ברק: לכן אני לא מזלזל בעבודה הזאת, להיפך.

רם בן ברק: אני בעוד עבודת אדמה, אבל המציאות היא אחרת.

רם בן ברק: אנחנו הגענו היום למצב שבו מעבר להיטלים הרבים שמוטלים על העובדים הזרים, מה שמאוד מייקר את עלות המעביד, לא את השכר שמקבל העובד הזר שאולי הוא קצת יותר נמוך משכר של עובד ישראלי, אבל העלות שהמעסיק צריך לשלם הרבה יותר גבוהה מעובד ישראלי בגלל איזו שהיא תפיסה מעוותת, לגרום לחקלאים לקחת עובדים ישראלים, מה שלא קורה לצערי, זה לא קורה.

רם בן ברק: הדבר הנוסף הוא שיש מכסות.

רם בן ברק: כאילו שעובד ישראלי מעסיק עובדים רק בשביל שיהיה לו מה לראות בחצר.

רם בן ברק: זה לא הסיפור.

רם בן ברק: העובדים האלה מאוד יקרים, אנחנו מעסיקים אותם כי אנחנו צריכים אותם, קטיף של תוצרת חקלאית זה משהו שאם לא עושים אותו בו ביום בעצם מאבדים הרבה מאוד פרי, צריך הרבה מאוד ידיים עובדות, זה עולה הרבה כסף וזה כדאי לחקלאי להעסיק את האנשים האלה, וכשמגבילים אותם אז יש לזה תוצאות של איבוד של פדיון.

רם בן ברק: לכן בעצם הדיון הוא מהצד הנוסף, דברים שאסור לנו לוותר עליהם, מדובר לא בעובדים זרים, מדוברים באנשים עם זכויות ועם כבוד, אנחנו צריכים כאן בכנסת לוודא שהפיקוח על תנאי העסקתם, הפיקוח על תנאי המגורים שלהם יהיה פיקוח הדוק ומי שלא עומד בפיקוח הזה, אנחנו לא רוצים שהוא יעסיק עובדים בכלל.

רם בן ברק: זה לא שאנחנו אומרים עובד זר ואנחנו מתייחסים, חס וחלילה, הם אנשים כמוני וכמוכם ומגיעות להם כל הזכויות וכל התנאים.

רם בן ברק: אני מבקש שתצא מכאן קריאה, מהוועדה הזאת, א.

רם בן ברק: להוריד חלק גדול מההיטלים כדי להוריד את העלות על המעסיקים, כדי שאפשר יהיה בסופו של דבר להוריד את מחירי המוצרים בסופר, שזה המשמעות.

טלי פלוסקוב: איזה היטלים?

רם בן ברק: - - - לבטל את ההגבלה על עובדים זרים.

טלי פלוסקוב: רגע.

טלי פלוסקוב: אתה מדבר על היטלים, איזה היטלים אתה מתכוון?

רם בן ברק: היום על כל עובד זר, משרד החקלאות תיכף - - -

עוזי דיין: מס מעסיקים של 10%.

רם בן ברק: משרד החקלאות ייתן את הפרטים.

רם בן ברק: זה דבר שמאוד מייקר את העבודה הזרה, וב.

רם בן ברק: העניין של המכסות.

רם בן ברק: אני לא מכיר אדם אחד שמחזיק אנשים בלי שיש בידו לספק להם עבודה.

רם בן ברק: לכן המכסות האלה גורמים לקשיים שהם לא במקום.

רם בן ברק: אם יש מישהו שיש לו 100 דונם חממות, והוא צריך 40 עובדים אז הוא ישכור 40 עובדים.

רם בן ברק: אם יש לו דונם אחד והוא צריך שני עובדים, הוא ישכור שני עובדים.

רם בן ברק: למה להגביל אותו בעובדים, דבר שגורם לזה שהוא לא מספיק לקטוף את ה - - -

טלי פלוסקוב: ועובדים ישראליים לא רוצים לעבוד בחקלאות.

רם בן ברק: - - - לכן אני מודה לך על הדיון.

טלי פלוסקוב: תודה רבה לח"כ רם בן ברק.

טלי פלוסקוב: הצטרף אלינו ח"כ עוזי דיין.

טלי פלוסקוב: בבקשה אדוני.

עוזי דיין: אני מעריך שהעמדות הן אותו דבר, אז אני רק אחזור טלגרפית, ויש דברים שלא נאמרו לגבי העובדים הזרים.

עוזי דיין: קודם כל עובדים זרים, אחרי שמסיימים למצוא להם שם מתאים, הם לא עובדים זרים.

עוזי דיין: הם עובדים עבודה פיזית, קשה, אבל הם לא עובדים - - - והם עובדים די מקצועיים.

עוזי דיין: פעם זה היה כזה רק - - - זה לא בדיוק כך.

עוזי דיין: היום בתבלינים, בדברים כאלה, צריך להתמקצע.

עוזי דיין: לכן הבקשות ה קודם כל לבטל את החובה לייבא דרך חברת תיווך בארץ המוצא.

עוזי דיין: אנחנו מטילים על עצמנו, זה יקר מאוד, ונכון שזה יקר לעובד, אבל בסוף זה בא לידי ביטוי - - -

טלי פלוסקוב: זה לא רק בתחום החקלאות דרך אגב.

עוזי דיין: כן.

עוזי דיין: דבר שני מה שנאמר כאן לגבי מכסות.

עוזי דיין: שוק חופשי.

עוזי דיין: אם צריך יותר, או צריך פחות, בסדר.

עוזי דיין: אותו דבר להאריך את זמן השהות, כיון שהם יותר ויותר עובדים מקצועיים, יש מועד של זמן שזה פג וכאילו צריך להביא מישהו חדש.

טלי פלוסקוב: מה הזמן המקסימלי היום?

טלי פלוסקוב: חמש שנים?

עוזי דיין: חמש שנים ושמונה חודשים.

עוזי דיין: אבל או שאתה מאריך את התקופה או שאתה מוצא דרך, עם הרבה פחות בירוקרטיה, להאריך ולא להביא מישהו חדש.

עוזי דיין: היום בתקופת הקורונה יש גם סוגיה בריאותית בכל הסיפור שצריך להביא אנשים מבחוץ.

עוזי דיין: לגבי ההיטלים, אני אומר רק שניים שאני מכיר והם כרגע.

עוזי דיין: 1.

עוזי דיין: אתה משלם היום לאנשים פנסיה למרות שבארץ מוצאם אין בכלל דבר כזה.

עוזי דיין: מצד אחד אני לא רוצה להיות מעביד אכזר בעניין הזה, צריך לשלם רמה מסוימת לפי השנים וכולי, אבל לא לעשות השוואת פנסיות לדבר שהם באים מארץ שבכלל הדבר הזה לא קיים.

עוזי דיין: דבר שני, יש מס מעסיקים של 10% שצריך פשוט לבטל אותו.

עוזי דיין: כרגע דנים במגמה חיובית להאריך בעוד שנה, כרגע הוא עד סוף 2020.

עוזי דיין: אני חושב שצריך בכלל לבטל אותו, מאותה סיבה שלמשל עם פועלים בבניין אין על המעסיק שלהם מס כזה.

טלי פלוסקוב: רק בחקלאות יש מס כזה?

רם בן ברק: רק בחקלאות.

טלי פלוסקוב: אבל בחקלאות אין חובת פיקדון אם אני לא טועה.

יגאל דנינו: לא.

יגאל דנינו: לא קיימת.

טלי פלוסקוב: טוב.

טלי פלוסקוב: אתן גם לנציגים לדבר.

טלי פלוסקוב: מר יגאל דנינו, ראיתי שרצית לתת לנו הסברים בזמן דבריהם של חברי הכנסת, אז אתן לך אפשרות להשלים.

טלי פלוסקוב: בבקשה.

יגאל דנינו: אני קודם כל מודה לח"כ בן ברק על היוזמה של היום ועל הדיון החשוב הזה.

יגאל דנינו: זו הזדמנות להציף כמה נושאים שמאוד מציקים לחקלאים.

יגאל דנינו: אתחיל עם נושא האגרות כי זה כבר הועלה.

יגאל דנינו: החקלאי נדרש לשלם על כל עובד זר כמה אגרות לפי סוגים שונים, שמצטברים בערך ל-2,100 שקלים לכל עובד בשנה.

יגאל דנינו: שזה יוצא סכום עצום במכפלות, ובענפים אחרים קיימים אגרות, אבל בשיעורים הרבה יותר נמוכים.

יגאל דנינו: אל החקלאיים מתייחסים כמו אל כיס עמוק ואין שום סיבה שהאגרות יישארו ברמה הזאת.

יגאל דנינו: זה פשוט לקחת כסף מהחקלאים בגלל שאפשר.

יגאל דנינו: נושא נוסף שהוא מאוד חשוב, למעשה נכון להיום יש מכסה שנתית של 24,000 עובדים זרים בחקלאות.

יגאל דנינו: זאת המכסה שנקבעה בהחלטת הממשלה, ומי שקובע את המספר בפועל זה משרד האוצר, משיקולים של עידוד עבודה ישראלית, שכבר נאמר לפני ולא צריך לומר שוב, שהמטרה של עידוד עבודה ישראלית בחקלאות לא משיגה את עצמה לאורך זמן, ומשתמשים בה עדיין לצערי בלי שום ביסוס בשטח.

טלי פלוסקוב: כמה אתם חושבים שצריך להיות?

יגאל דנינו: השאלה היא לא מה אנחנו חושבים אלא מה המשרד המקצועי, משרד החקלאות חושב, והמספר הוא 38,000.

יגאל דנינו: משרד החקלאות לפי החישובים שלו, המספר הנכון הוא 38,000 ולמעשה החקלאים נמצאים בהרעבה תמידית לידיים עובדות.

יגאל דנינו: יש רעב תמידי בשטח.

יגאל דנינו: חקלאי יכול לבקש 10 עובדים, הוא יקבל בסוף חמישה, 'תסתדר עם החמישה האלה'.

יגאל דנינו: למעשה זה גם גורם לתופעות שליליות בשטח, שחקלאים גונבים אחד לשני עובדים בצורה לא חוקית, ושעובדים זרים בורחים מהמעסיקים שלהם בצורה לא מוסדרת ומשאירים אותם עם ויזה תפוסה, כך שהוא גם לא יכול למלא אותה, כי יש נוהל שאומר שאם ברח לך עובד, אתה כבול אליו שלוש שנים.

יגאל דנינו: אתה לא יכול לנקות את הוויזה ולקבל עובד אחר.

עוזי דיין: יש חקלאים שמעסיקים חוקרים פרטיים כדי למצוא לאן עבר הבחור שהוא כמובן לא מכסה על זה- - - חובה של המעסיק, זמן ארוך - - -

טלי פלוסקוב: והוא עובד אצל מישהו אחר?

יגאל דנינו: הוא עובד אצל מישהו אחר, לא מוסדר, כמובן אף אחד לא יודע איפה הוא עובד, קשה מאוד למצוא אותו.

יגאל דנינו: ואותו מעסיק שקיבל את ההיתר של אותו עובד, נשאר צמוד אליו למשך שלוש שנים ולא יכול לאייש.

יגאל דנינו: הכל נובע ממה שנאמר כאן, מה שאמרו חברי הכנסת, מזה שיש מדיניות של מכסה.

יגאל דנינו: צריך להיות שוק חופשי.

יגאל דנינו: נכון להיום גם יש מדינה אחת שמייבאים ממנה עובדים, תאילנד, ואנחנו קראנו לפתוח למדינות נוספות שהחקלאים יוכלו לייבא ממדינות נוספות, הכל כמובן בפיקוח של המדינה ושל המשרדים שעוסקים בזה, משרד החוץ ומשרד החקלאות, אבל שהחקלאים יוכלו לקבל עובדים כמספר שהם צריכים.

יגאל דנינו: ההיסטוריה מראה שהעובדים שבאים לחקלאות לא משתקעים בארץ, לא מקימים כאן משפחות, לא יולדים ילדים, אלא בתום הוויזה שלהם הם חוזרים לעצמם ואין חשש להשתקעות בארץ והם גם לא תופסים ידיים של עובדים ישראליים.

יגאל דנינו: לכן בעניין הזה, אם הייתי שם בראש סדר העדיפויות, אני חושב שזו בעיה שאם היא תיפתר, היא מיד תפתור הרבה בעיות אחרות שצצות בגלל העניין הזה.

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: אתן את רשות הדיבור לאבשלום וילן בבקשה.

אבשלום וילן: תודה גבירתי היו"ר.

אבשלום וילן: הנושא של העובדים הזרים זו אחת השאלות שהכי כואבות לחקלאים, בעיקר בגלל חוסר הוודאות שהמצב הזה יוצר.

אבשלום וילן: יש היום על הנייר 25,000 עובדים זרים בישראל, אבל גבירתי היו"ר, המשרדים הממשלתיים אלופים בלהמציא פטנטים.

אבשלום וילן: שמא ופן ייכנס עובד זר לפני שעובד זר אחר יצא, בפועל מחזיקים רק 22,000, 23,000 כי בשביל התחלופה, עד שעובד לא נחת בתאילנד, לא מתחילים את הפרוצדורה של גיוס העובד החדש, וזה לוקח שישה ושמונה שבועות.

אבשלום וילן: יש פער של חודשיים.

אבשלום וילן: פער של חודשיים, כאשר 25,000, חמש שנים הם מתחלפים, אז כל שנה מתחלפים 5,000.

אבשלום וילן: אז חודשיים בין 1,000-2,000 איש באופן קבוע לא נמצאים בשדות.

אבשלום וילן: למה?

אבשלום וילן: כי זה מה שהחליטה הבירוקרטיה הממשלתית.

אבשלום וילן: עשרות שעות של דיונים, אם לא מאות, לא הצלחנו את הדבר הפשוט הזה לסדר.

אבשלום וילן: שעובד עומד לצאת, תקבלו את העובד, את הפרוצדורה של שישה שבועות לפני ותתחילו.

אבשלום וילן: נקודה שניה – עמד עליה עו"ד דנינו, סוגיית הברחנים היא בלתי אפשרית.

אבשלום וילן: טיפול רשלני, אתה לא יודע, גם כשאתה יודע אתה לא - - - כלום, ובעצם בעיקר אתה רואה חקלאים ותיקים, מבוגרים, שמחזיקים שניים-שלושה עובדים, אחד ברח להם והם נתקעים.

אבשלום וילן: יש גם נקודה של הסטודנטים.

אבשלום וילן: יש ביקוש אדיר של סטודנטים לחקלאות לבוא לארץ להשתלם ולהתמחות בחקלאות, בעיקר ממדינות אפריקה ואסיה.

אבשלום וילן: משרד החוץ מאוד תומך בזה, גם פה ניתן לקלוט יותר, ואנחנו חסומים במכסות, פלוס כל מיני כתבות שמתפרסמות בעיתונים שמאוד מגמתיות ומאוד לא אומרות הכל, אבל יש לזה ביקוש מאוד גדול והלוחצים העיקריים הן דווקא המדינות שמתוכם הם באים.

אבשלום וילן: לכן צריך להבין את הדבר הבא: במדינת ישראל כמו במדינות אירופה, במדינות המפותחות, בחקלאות מעבר לבעלי המשקים ויחסית לא הרבה עובדים ישראליים שקיימים, הרוב המכריע הם עובדים זרים.

אבשלום וילן: ניתן מאוד בקלות לפשט את זה.

אבשלום וילן: שאלת קודם על הפיקדון.

אבשלום וילן: בבניין משלמים פיקדון.

אבשלום וילן: בחקלאות החקלאי חייב לשלם דמי פנסיה.

אבשלום וילן: היו פה כבר דיונים והגיעו שרים מתאילנד וסגרו ואנחנו חזרנו ואמרנו, ושכנענו כבר את משרד האוצר ואת רשות ההגירה, 'אנחנו מוכנים שדמי הפיקדון יהיו במקום הפנסיה וההסדר יעבוד'.

אבשלום וילן: לא.

אבשלום וילן: רוצים לחייב אותנו גם בדמי פיקדון וגם בפנסיה.

אבשלום וילן: כל דבר כזה, זה בדיוק כמו היטל המעסיקים - - -

טלי פלוסקוב: רק לידיעתך, היועצת המשפטית טוענת שזה לא נכון שמשלמים גם וגם.

אבשלום וילן: רוצים.

אבשלום וילן: רוצים.

אבשלום וילן: אנחנו עם האוצר, עו"ד דנינו ואני הגענו כבר לפני שלוש שנים להסכמה שאנחנו מוכנים לתחלופה בתנאי שלא משלמים את הפנסיה.

אבשלום וילן: ואז משלמים את זה.

אבשלום וילן: רשות ההגירה והיועצים המשפטיים של משרד העבודה והרווחה ולכן התנגדנו, ולכן הצלחנו לבטל גם את ההסכם האחרון שנחתם על ידי הממשלות ושר האוצר רק ביטל אותו.

אבשלום וילן: מה שאנחנו אומרים, כמות המסים וההיטלים שמונחת על החקלאים, כל מה שדיברנו פה עכשיו זה 500 שקל בחודש, 6,000 שקל בשנה לעובד, ולמי שיש עשרה עובדים זה 60,000 שקל.

אבשלום וילן: שר האוצר, בניגוד לשר האוצר הקודם, שהסכים לדחות ובחמש שנים בוטל מס המעסיקים, והסכים שיהיה או פנסיה או מס פיקדון, לא שניהם, שר האוצר הנוכחי לא עוסק בזה לצערי, וכך קורה שאם עד תום דצמבר שנה זו לא יבוטל מס המעסיקים, הוא ייכנס אוטומטית לתוקף מינואר 2021, ואותו הדבר לגבי הפיקדון.

טלי פלוסקוב: דיברתם על זה בוועדת הכספים?

רם בן ברק: כן.

טלי פלוסקוב: כי זה עניין של ועדת הכספים.

רם בן ברק: בוודאי.

אבשלום וילן: יכול להיות מצב אבסורדי שבאופן תיאורטי אם גם הפיקדון ייכנס וגם זה ייכנס, כל חקלאי יצטרך לשלם על עשרה עובדים 120,000 שקל בשנה.

אבשלום וילן: מטורף.

אבשלום וילן: לכן אני אומר שצריך להיות כאן הרבה יותר רגיש, הרבה יותר חכם.

אבשלום וילן: אני רוצה להגיד לך עוד משהו שאני לא יודע - - - אנחנו מקבלים פטור ממס הכנסה ניכוי של 530 שקל לחודש לעובד בגין ההוצאות הנלוות שהחקלאים משלמים.

אבשלום וילן: כל הסקרים שיצאו מראים שההוצאה האמיתית היא למעלה מ-1,000 שקל.

אבשלום וילן: הבאנו את כל המספרים האלה ויושב פה דובי אמיתי שהכין בזמנו עבודה גדולה בנושא.

אבשלום וילן: לא התייחסו, אמרו שהגיעו לפשרה פוליטית שהיא 500.

אבשלום וילן: אבל בפועל צריך להבין שההוצאות על כל עובד שחקלאי משלם היו מוכרות לצורך מס הכנסה, הן 1,000 שקל, 1,100 שקל.

אבשלום וילן: אבל כל דבר כזה זה דיונים אין-סופיים.

אבשלום וילן: ישראל מאוד מאוד לא גמישה בדרכה לחקלאים כדי להקל עליהם, ומה שקורה זה שאנחנו פשוט, לצערי אני אומר, יכולים לייצר יותר בעלויות יותר זולות.

אבשלום וילן: באופן טבעי, יותר יצור יביא גם להגדלת ייצוא וגם - - - וחלק גדול מהבעיה זה הבירוקרטיה הממשלתית, חד וחלק.

אבשלום וילן: אני אומר את זה אחרי 20 שנות נסיון של טיפול בנושא, וחבל.

אבשלום וילן: כי בטיפה מחשבה יצירתית אפשר לפתור חלק גדול מהבעיות.

טלי פלוסקוב: תודה אדוני.

טלי פלוסקוב: חלק מדבריך כמובן לא שייכים לוועדה הזאת, זה שייך יותר לוועדת הכספים, כל מה שקשור למסים - - -

רם בן ברק: דנו בזה בוועדת הכספים וגם קיבלו את ההחלטות הנכונות שם.

טלי פלוסקוב: אז אני אבקש מהדוברים הבאים להתמקד במשהו שיכול להיות קשור לוועדת העבודה.

אבשלום וילן: רק היטל מעסיקים, כל מה שאמרתי, שייך לוועדה הזאת גבירתי.

טלי פלוסקוב: יו"ר התאחדות האיכרים בבקשה.

דובי אמיתי: תודה רבה על הדיון וגם לך ח"כ רם בן ברק.

דובי אמיתי: תראו, אחד הדברים שלנו החקלאים, החשוב זה הכלים לכושר התחרות.

דובי אמיתי: כולנו בממשלת ישראל ואתם בפרט דואגים ליוקר המחיה ומחפשים את כל הפתרונות להוריד את יוקר המחיה, ואנחנו איתכם, אבל אנחנו נמצאים בתחרות כלל עולמית ואנחנו לא יכולים להתחרות עם כל העולם, כשאין לנו את הכלים ולא משווים לנו את הכלים.

דובי אמיתי: אז על מנת לטפל ביוקר המחיה צריך לתת לנו את הכלים בכל האספקטים, וגם אלה שקשורים לעניין העבודה, ואני נכנס עכשיו לתחום העבודה.

דובי אמיתי: אנחנו מדברים על עובדים זרים.

דובי אמיתי: הגשנו עבודה של מחקר בינלאומי למשרד ראש הממשלה, בהנחיית ראש הממשלה שאמר לנו שאין שום מקום במקרה של עובדים זרים לשלם פנסיה.

דובי אמיתי: העובד מגיע לזמן קצוב, בכל העולם או במרבית העולם לא משלמים פנסיה, ויותר מזה גם לא מגבילים את החקלאים בכמות העובדים.

דובי אמיתי: ישנן הטבות נוספות או אחרות יותר נכון, שהעובדים מקבלים והן לא הפנסיה.

דובי אמיתי: לכן אני חושב שאנחנו צריכים להסיר מסדר היום את הפיקדון, כי אמרת נכון גבירתי, הפיקדון בא במקום הפנסיה.

דובי אמיתי: נכון, הצעת החוק שביקשנו להוריד, כי אנחנו חושבים שזה בכלל לא מגיע, ואנחנו גם פועלים על מנת שזה לא יגיע לשולחן.

דובי אמיתי: אבל השאלה שהצבת, אכן הפיקדון בא לתת מענה לחלק מהפנסיה אבל אנחנו שמים את זה בצד כי אנחנו יודעים ואומרים ומבקשים, זה לא הדבר הנכון, זה לא קיים בשום מקום בעולם כמו שבשום מקום בעולם לא קיימת הגבלה על כמות העובדים.

דובי אמיתי: גם האגרות שאנחנו משלמים עבור עובדים זרים, וזה גם בשולחן הזה בסופו של יום.

דובי אמיתי: רק בימים האלה כולנו כחקלאים – כי אני עדיין עוסק בחקלאות ואני אמשיך להיות בחקלאות וגאה להיות בחקלאות, אנחנו החקלאים משלמים 50 מיליון שקל כל שנה על אגרות שלמעשה אנחנו מקבלים את העובדים לחמש שנים, כל שנה משלמים 50 מיליון.

טלי פלוסקוב: תודה אדוני.

טלי פלוסקוב: אני אתן את רשות הדיבור למשתתפים בזום.

טלי פלוסקוב: אני רוצה שתהיה קצרים יותר, כיוון שהדיון צריך להסתיים בשעה 13:00 ואני כן רוצה שמשרד העבודה ורשות האוכלוסין יתייחסו ויבהירו לנו איך זה עובד ומה צריך לתקן כדי לשנות את המצב.

טלי פלוסקוב: דקלה חורש ממונה ייעוץ משפטי במשרד העבודה, תני לנו הסבר לגבי הדברים שנאמרו כי אני באמת שומעת המון דברים, פיקדון, פנסיה, והכל מאוד מבולבל.

טלי פלוסקוב: תני לנו תמונת מצב מבחינתך.

דיקלה חורש: אני אשמח לדייק כמה דברים.

דיקלה חורש: נתחיל מהתחלה, נאמר שאפשר לוותר על החובה הפנסיונית ושאין חובה לשלם את הפנסיה.

דיקלה חורש: הנחת המוצא של הדין הישראלי ושל הפסיקה ושל שורת אמנות שמדינת ישראל אישררה, שעובדים זכאים לתנאי עבודה זהים בלי קשר למוצא וללאום שלהם ושאין להפלות אותם, גם בנוגע לזכויות שהם פיצויים ותנאי עבודה שהם פנסיוניים.

דיקלה חורש: בכל הנוגע לפיקדון נאמר שיש זכות כפולה שהיא גם הפרשה של זכויות פנסיוניות וגם פיקדון.

דיקלה חורש: אז כשיש פיקדון ההפרשות הפנסיוניות באות לידי ביטוי בשיעור ההפרשות לפיקדון ואין חובה כפולה, כמו שידוע לוועדה בעבר שר העבודה הביא כמה פעמים את התקנות לאישור הוועדה והוועדה גם אישרה את תקנות הפיקדון.

דיקלה חורש: לכן אין שום חובה כפולה בעניין הזה וככל שרוצים לגרוע תנאים לעובדים בגלל המוצא, בגלל מצב הלאום שלהם, יש קושי אמיתי עם התפיסה הזאת.

טלי פלוסקוב: דיקלה, זה לא מצב זמני, מה שתואר כאן, שזה סגור עד סוף השנה.

טלי פלוסקוב: מה יהיה מה-1 לינואר, או שזה קבוע?

רם בן ברק: זה לגבי ההיטל.

דיקלה חורש: לגבי ההיטל אני לא אתייחס, האוצר יתייחס לזה.

דיקלה חורש: אני התייחסתי לגבי הטענה שנגרעו הזכויות מהעובדים הזרים ומה שאני מנסה לומר זה שיש קושי אמיתי עם התפיסה הזאת, לאור המחויבויות הבין-לאומיות שלנו, לאור התפיסה בכלל שחוק עובדים זרים, חובת הפיקדון נקבעה בתיקון מס' 3 בגלל הרצון גם לעודד יציאה מהארץ וגם להביא למצב שבו העובד יחסוך לעצמו כספים וירכוש לעצמו זכויות במדינת המוצא, וזו המטרה.

דיקלה חורש: אנחנו חושבים שיש קושי עם תפיסה שאומרת שהוא לא זכאי שזכאים להם עובדים ישראליים.

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: אני חייבת לומר לכם שיצא לי הגורל בכנסת העשרים להיות בקבוצת משא ומתן לגבי עובדי בניין ושם היו יועצים משפטיים של המשרדים הרלוונטיים והדרישה הראשונה שהוצגה שם היא שהעובדים הזרים האלה יקבלו את אותו שכר, אותם תנאים ודיברנו שעות רק על נושא הפנסיה, ועל פי האמנה שהוזכרה כרגע - - -

רם בן ברק: אבל באוקראינה יש פנסיה.

טלי פלוסקוב: אל תצחיק אותי.

רם בן ברק: לא, אני אומר, עובד אוקראיני מפרישים לו פנסיה מאוקראינה.

טלי פלוסקוב: זה עובד בשיטה אחרת לגמרי.

טלי פלוסקוב: אין הפרשה מה- - - כל מה שלוקחים מהמעביד זה הפנסיה, ובגדול, באמת השכר שאנחנו משלמים, אם אנחנו מדברים על עובדים מאוקראינה, הפנסיה שיוצאת להם בסוף החיים של 20 דולר, אל תגיד שיש להם פנסיה.

טלי פלוסקוב: מה שאנחנו משלמים זה הרבה הרבה יותר מאשר מה שהם מקבלים במדינה שלהם.

טלי פלוסקוב: לכן אני חייבת להגיד לכם, משהו שאני מאוד לא אוהבת, שהפכו את הדבר הזה לעסק.

טלי פלוסקוב: כי אנשים שמגיעים לעבוד במדינת ישראל מרוויחים הרבה יותר מאשר הם יכלו להרוויח במדינת המוצא שלהם.

רם בן ברק: אנחנו אומרים שאין בעיה בפנסיה, שתהיה הפנסיה כמו שמקובלת בארץ המוצא.

טלי פלוסקוב: ח"כ בן ברק, שמענו עכשיו הסבר שאין כפל, אין דבר כזה גם פנסיה וגם פיקדון.

יגאל דנינו: גבירתי, אני מבקש להגיב לעניין הזה.

יגאל דנינו: אף אחד לא חולק שהדין הישראלי חל גם על עובדים זרים וחובה נכון להיום לשלם להם פנסיה.

יגאל דנינו: הפסיקה אומרת שהיות ואי אפשר לפתוח לעובדים זרים קרן פנסיה, הקרנות לא נותנות, המעסיק משלם לו בגמר העבודה את הפנסיה.

יגאל דנינו: חובת הפיקדון אומרת לא, המעסיק יפריש כל חודש על חשבון הפנסיה ופיצויי הפיטורין בקרן שמחזיקה המדינה.

יגאל דנינו: אגב, אם זה פנסיה ואם זה פיצויי פיטורין אני תמה למה המדינה מרשה לעצמה לנגוס באותה קרן, גם דמי ניהול וגם בכל חודש שהעובד הזר לא עוזב את הארץ אפשר לנגוס עוד ועוד ותוך חצי שנה הקרן נעלמת לגמרי.

יגאל דנינו: האם כך נוהגים לגבי כספי פנסיה.

יגאל דנינו: אבל נשים את זה בנפרד.

יגאל דנינו: מה שאני רוצה לומר, אף אחד לא חולק על חובת הפנסיה.

יגאל דנינו: חובת הפנסיה קיימת גם לגבי עובדים זרים, יש השוואה מוחלטת עם עובדים ישראלים, אין פה שום פגיעה באמנות ובעקרונות בינלאומיים, אלא שהמנגנון שהמדינה מבקשת לייצר על חובת הפיקדון, זה לא מקובל עלינו.

יגאל דנינו: מעבר למה שאמר דובי אמיתי, שזה לא משמש לרכישת זכויות פנסיוניות.

טלי פלוסקוב: או.

טלי פלוסקוב: קיי.

טלי פלוסקוב: מה ששמעתי מהמשרד הממשלתי קצת שונה ממה שאתם מציגים כרגע וכנראה יש פה דיון נפרד שצריך לקיים רק בנושא הזה.

טלי פלוסקוב: אני ברשות

טלי פלוסקוב: כם רוצה לשמוע את נציגת רשות וסין, ענבל משש, מנהלת מינהל עובדים זרים.

טלי פלוסקוב: בבקשה.

ענבל משש: שלום גבירתי ושלום לכולם.

ענבל משש: כמובן שאין עוררין שענף החקלאות הוא ענף חיוני גם למשק וגם למדינה.

ענבל משש: מכסת העובדים הזרים בענף נקבעת בהחלטות הממשלה, ואנחנו ברשות צריכים לנהל את המכסות האלה ולפעול בהתאם להחלטות הממשלה.

ענבל משש: אני אעשה סדר לגבי נתונים של מועסקים בענף.

ענבל משש: בענף מועסקים גם עובדים זרים שמגיעים במסגרת הסכמים בילטראליים וגם עובדים פלשתינאים.

ענבל משש: המכסה הכוללת של העובדים הזרים היא היום 25,900 והיא מורכבת מ-25,200 עובדים פלוס 4,000 משתלמים פלוס 700 עובדים שמגיעים לעוטף עזה.

ענבל משש: בפלשתינאים המכסה מורכבת מעובדים קבועים ועובדים עונתיים והיא של 20,200.

ענבל משש: אם אנחנו מחברים ביחד בענף מועסקים למעלה מ-45,000 עובדים זרים, לרבות פלשתינאים.

ענבל משש: כיום שוהים במדינה כ-23,800 עובדים זרים מתאילנד, בספטמבר ובאוקטובר, עם זה שתאילנד הפכה להיות מדינה ירוקה קיבלנו הזמנות לעובדים זרים שנכנסו לארץ, אנחנו צפויים לעוד תשע טיסות נוספות בחודשיים הקרובים.

ענבל משש: אני חושבת שהשנה אנחנו ברשות האוכלוסין וההגירה פעלנו למצוא מענים לחקלאים עם האתגרים שהציבה הקורונה, עשינו המון פעילויות, גם הארכנו רשיונות של עובדים ששוהים פה גם מעל 63 חודשים וגם אחרים ללא תשלום, גם הוצאנו הקלות מסוימות, גם איפשרנו לנייד עובדים בין מעסיקים, גם עשינו נוהל מהיר שעובדים יוכלו להשתבץ אצל מעסיקים, כך שזה כרגע המצב.

ענבל משש: התייחסות נוספת לעניין הפיקדון יכולה לתת היועצת המשפטית שלנו עו"ד שושנה שטראוס שגם היא מופיעה בדיון.

טלי פלוסקוב: כן אז אני אבקש את שושנה שטראוס.

טלי פלוסקוב: בינתיים אני רוצה להבין איך קרה פער כזה.

טלי פלוסקוב: אתם אומרים שיש 24,000 ורשות האוכלוסין אומרת שיש כ-40,000.

אסף לוי: אני סמנכ"ל גורמי ייצור במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.

אסף לוי: פשוט מערבבים מין שאינו במינו.

אסף לוי: העובדים הזרים מתאילנד, מה שדובר עד כה, זה מכסה של 25,200, ומה שידידתי ענבל – וזה המקום להודות לה על העזרה שהיא נותנת לחקלאות ולי באופן אישי כדי לשרת את החקלאים, בסוף תפקידנו לתת מענה לחקלאים, אוזן קשבת, בתקופת הקורונה עשו מעל ומעבר וזה המקום להודות לה.

אסף לוי: הפלשתינאים זו מכסה נפרדת ומה שענבל עשתה היא לקחה את סך כל העובדים בחקלאות שאינם עובדים ישראליים וסכמה אותם.

אסף לוי: עיקר הדיון כאן הוא על העובדים מתאילנד והמכסה נקבעת על ידי הממשלה והיא עומדת על 25,200.

טלי פלוסקוב: ואתם רוצים 38,000 דווקא מתאילנד?

אסף לוי: כשיורשה לי אני אומר את - - -

טלי פלוסקוב: אני אתן לך, אבל אבקש קודם מהיועצת המשפטית של רשות האוכלוסין.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שהיינו באוקראינה יחד עם שושנה, היא הייתה איתי באותו שולחן דיונים.

דובי אמיתי: מבחינתנו לפתוח עוד מדינה זה יהיה מצוין.

טלי פלוסקוב: או.

טלי פלוסקוב: קיי.

טלי פלוסקוב: שושנה בבקשה.

שושנה שטראוס: שלום.

שושנה שטראוס: אכן היינו יחד במשלחת באוקראינה וכשאת אומרת שכל מדינה ששולחת עובדים זרים לישראל דבר ראשון לפי הסכמים בינלאומיים היא דורשת שהעובדים יקבלו תנאים דומים ולא פחותים מהעובדים המקומיים וזה עניין של כבוד בסיסי, עניין של העובדים שבזמן שהם צריכים להיות פה הם צריכים לקנות אוכל, מצרכים והכל, לפחות במחירים של ישראל ולא במחירים של מדינת המקור, שזה לא קל.

שושנה שטראוס: עובדי חקלאות זרים הרבה פעמים יכולים לקנות רק בחנויות, במשקים, הם לא יכולים לנסוע עם המשפחה לרמי לוי או משהו ולכן אפילו הוצאות המחיה שלהם יותר משמעותיות.

שושנה שטראוס: לכן הכלל הבסיסי העולמי הוא שעובד זר שבא לעבוד במדינה זרה מקבל את אותם תנאים.

שושנה שטראוס: לעניין האגרות, האגרות בענף החקלאות הן הכי נמוכות באופן מאוד משמעותי לעומת כל הענפים היצרניים, למשל משלמים 7,000, 8,000, 10,000 שקלים לשנה, ורק בענף הסיעוד הביתי האגרות נמוכות יותר.

שושנה שטראוס: מה שנאמר כאן על תופעה שעובדים זרים מנצלים את הזכות שלהם לעבור למעסיקים אחרים והמעסיקים האחרים לא רושמים אותם כדין, מעסיקים אותם שלא כדין, ולעובד זר אין דרך לרשום את עצמו באופן עצמאי, לכן יש פה בעיה בתוך ארגוני החקלאים ואני חושבת שבתוך הארגונים חייבים לעשות עבודה על זה שבאמת לעודד את החברים שלא להעסיק עובדים של חברים שלהם שלא כדין.

שושנה שטראוס: ברור שהמשרד שלנו עושה אכיפה, אבל ככל שנקבל גם מידע היכן העובדים ננסה לעשות אכיפה.

שושנה שטראוס: יש כאן בעיה שקשורה גם למעסיקים.

שושנה שטראוס: דיברנו על הפיקדון.

שושנה שטראוס: אחת המטרות של הפיקדון היא לוודא שהעובד יישאר בסטטוס החוקי שלו כל התקופה שהוא נמצא פה ושיצא במועד, ולא כפי שקיבלנו באחד המסמכים של הוועדה, שבסוף התקופה הוא יישאר שלא כדין ויילך למעסיק אחר.

שושנה שטראוס: אם היה פיקדון והעובד יידע שמהסכום שנצבר שם ינכו על כל חודש שהוא נשאר שלא כדין, העובדים, אם יש תופעה כזאת, התופעה הזאת הייתה מצטמצמת מאוד לטובת כל החקלאים, ושוב, אנחנו מדברים על ערבות הדדית בין החקלאים שאנחנו מאוד מאוד - - - עוד נקודה שאנחנו מציעים לחקלאים הרבה זמן, יש טענות שהעובדים לא מקבלים שכר ותנאים כדין, וקבענו כתנאי שאת השכר יפקידו בחשבון בנק בישראל, ברגע שעובד אומר 'אני - - - כי הוא לא שילם לי כלום' המעסיק פשוט יוציא לנו את הפקדות הבנק האלה ואין פה מחלוקת.

שושנה שטראוס: אבל כשקבענו דבר כזה החקלאים התנגדו, הם טענו שהעובדים לא מוכנים לזה, כל העובדים שאנחנו בקשר איתם רוצים שהם ידעו בדיוק מה נכנס להם לחשבון ולא יקבלו מזומן כשהם צריכים לשלוח עם בלדרים וכדומה או הפקדות בחו"ל שהם לא יודעים באיזה שער יציג, איזה עמלות.

שושנה שטראוס: לכן יש את הדברים האלה שאפשר לשפר וזה יעזור הן לעובדים והן לחקלאים עצמם.

טלי פלוסקוב: תודה.

יגאל דנינו: אני מבקש להגיב על עניין העובדים הנוטשים שבורחים מהמעסיקים.

יגאל דנינו: לבוא ולהטיל את האחריות ואת המעמסה על המעסיק שיש לו היתר כדין שהוא זה שצריך לאתר את העובד הבורח ולדווח עליו, זה משהו בלתי מתקבל על הדעת.

יגאל דנינו: אם יש מעסיק עבריין שקולט עובד ולא מסדיר את העניין, שתתכבד המדינה ורשות האוכלוסין ותאכוף את העניינים האלה ותמצא את אותם עובדים ותעניש גם את העובד שלא הסדיר את מעמדו ואת המעסיק שמעסיק אותו.

יגאל דנינו: אנחנו לא שוטרים.

שושנה שטראוס: אתם הארגון של אותם המעסיקים.

שושנה שטראוס: המעסיקים העבריינים - - -

יגאל דנינו: ואנחנו מאוד מתנגדים ועל כל במה אנחנו מתנגדים לתופעה הזאת ואנחנו מגבים כל פעולת אכיפה.

טלי פלוסקוב: צריך לראות איך משתפים פעולה במקרה הזה כי זה משרת גם אתכם, החקלאים.

יגאל דנינו: בהחלט.

יגאל דנינו: אנחנו מאוד מתנגדים לתופעה הזאת.

נעה בן שבת: - - -הפיקדון יכולה לחזק את הקשר בין העובד לבין המעסיק שלו כי הוא רוצה להיות מועסק כדין כדי לקבל את הפיקדון בצורה חוקית.

נעה בן שבת: הפיקדון רק יכול לסייע לזה ולמנוע את ה- - -

טלי פלוסקוב: אני רק רוצה להגיד לכם שהנושא של הפיקדון, לא סתם אמרתי, בעיני צריך להיות דיון נפרד רק על זה, כדי לראות את המספרים, להבין את המנגנון, ולראות דרכי שינוי אם יש בהן צורך.

טלי פלוסקוב: בדיון הזה הכל כך קצר ביום החקלאות בכנסת לא נוכל לפתור את הסוגיה הזאת.

טלי פלוסקוב: לכן אני מציעה ואומר גם לחברי הכנסת, לקיים דיון נפרד בנושא הזה ולפתור את הנושא של הפיקדון - - -

יגאל דנינו: הדיון חייב להיות הוליסטי.

יגאל דנינו: זה לא רק הפיקדון.

יגאל דנינו: זה גם ההיטל, גם האגרות - - -

טלי פלוסקוב: היטל שייך לוועדת כספים.

יגאל דנינו: כן אבל הכל חונה במשרד האוצר בסופו של דבר.

טלי פלוסקוב: אתה תזמין את משרד האוצר לתת תשובות.

יגאל דנינו: נשמח לקיים דיון הוליסטי שעוסק בכל ההוצאות שיש על החקלאי, כולל פיקדון, כולל האגרות - - -

טלי פלוסקוב: אדוני אני לא יכולה להתחייב בוועדת העבודה לפתור את הבעיה של ההיטלים.

טלי פלוסקוב: זו סמכות של ועדת הכספים, בדיוק כמו שוועדת הכספים לא יכולה לטפל בנושאים של תנאי ההעסקה כמו פיקדון ודברים כאלה.

טלי פלוסקוב: לכן לא יהיה דיון הוליסטי, צר לי לאכזב אותך, אבל בוא נדבר, ובכל דיון אני מבטיחה לך שיהיו נציגים של המשרדים שיצטרכו לתת לנו תשובות.

טלי פלוסקוב: בוא אנחנו כוועדה נטפל בנושאים של הוועדה.

טלי פלוסקוב: לכן אני מציעה, בנושא הפיקדון ונושא הפנסיה, אלה נושאים שאפשר לעשות דיון נפרד ולפתוח את הכל, לקחת שעה-שעתיים, כמה שצריך, כדי להכנס לעומק הדברים ולחפש את הפתרונות, ואם צריך לשנות את המצב הקיים, נשנה אותו.

טלי פלוסקוב: אבל צריך להבין שאי אפשר לעשות את הדברים האלה בדיון של חצי שעה.

טלי פלוסקוב: בבקשה משרד החקלאות.

אסף לוי: תודה רבה גבירתי היו"ר.

אסף לוי: אני מסכים עם מרבית הדברים שנאמרו על ידי ידידיי החקלאים.

אסף לוי: אני בצער אומר שאנחנו כמשרד נכשלנו ולא הצלחנו להגדיל את מכסת העובדים הזרים.

אסף לוי: אני אישית מתעסק בזה ארבע שנים והאוצר פשוט כל פעם מצליח לטרפד את זה.

אסף לוי: גם כשהשרים, שר האוצר ושר החקלאות סיכמו על הגדלה של 6,000 עובדים זרים מתאילנד האוצר הצליח לעצור את זה מלהגיע להחלטת ממשלה.

אסף לוי: רוב הבעיות שהועלו פה על ידי חבריי שאינם קשורות לכספים ולהיטלים ייפתרו אם מכסת העובדים תגדל, גם הברחנים וגם שיטת ההבאה שאבו וילן דיבר עליה, שלוקח בערך שישה שבועות שעובד יגיע, זה כדי שלא לפרוץ את מסגרת המכסה.

אסף לוי: מרבית הבעיות, למעט הכלכליות, יכולות להיפתר בתוספת של 6,000 עובדים.

אסף לוי: הערכה שלנו, בגלל שהחקלאות היא עונתית לא צריך את ה-47,000 עובדים שהחישוב הנורמטיבי שלנו אומר, אפשר להסתפק גם ב-32,000 עובדים ולניידם בין החקלאים.

אסף לוי: מילה אחת על הברחנים, וכאן יש לי גם ביקורת על החקלאים.

אסף לוי: הברחנים לא הולכים לעבוד בענף אחר, הם הולכים לעבוד בחקלאות ולא יהיו ברחנים אם החקלאים האחרים לא יעסיקו את הברחנים, כי איפה שיש ברחן, יש חקלאי שמוכן להעסיק אותו באופן לא חוקי.

אסף לוי: זה גם נגזר מגודל המכסה - - -

טלי פלוסקוב: אגב, החקלאי שבא אליו אדם שעבד אצל חקלאי אחר, הוא יכול להבין שהוא - - - הוא יודע שהוא לוקח משהו לא חוקי, נכון?

אסף לוי: הוא יודע, אבל יש לו תוצרת על העץ או בתוך החממה שצריכה להיקטף ולכן בסוף בסוף כמו שאמרתי, הכל מתכנס לגודל המכסה ופה נשמח לקריאה של היו"ר והוועדה לעזור לנו להגדיל את המכסה.

טלי פלוסקוב: או.

טלי פלוסקוב: קיי.

טלי פלוסקוב: אני מתנצלת שהוועדה החלה באיחור, כי חברי הכנסת היו בוועדה אחרת, אני לא יכולה להמשיך בדיון כי יש לנו את קו לעובד ונציג של משרד העבודה.

טלי פלוסקוב: לסיכום הדיון אומר שני דברים.

טלי פלוסקוב: אחד – אני מציעה לעשות דיון נפרד בכל הנושא של עובדים זרים בחקלאות ולפתוח את כל הסוגיות שהעליתם כאן, ויש לא מעט, ויש גם הצעות לפתרון ואני חושבת שאפשר להעלות את הכל ולמצוא פתרונות.

טלי פלוסקוב: לגבי המכסות, מבחינתי אנחנו כבר עכשיו יכולים לפנות למשרד האוצר בבקשה להגדיל את המכסות ולהבין איפה אנחנו נמצאים ולמה זה לא קורה.

טלי פלוסקוב: אני מתנצלת מול כל השותפים ואני מבקשת ממנהלת הוועדה לדאוג לדיון נפרד בנושא.

טלי פלוסקוב: אני מבטיחה שלא נמהר שם, וגם אם זה ייקח שעתיים נשב וננתח את כל המצב ונראה איך אנחנו עוזרים לכם לעזור למדינה, כי ברור לכולם יש פה אינטרס משותף.

טלי פלוסקוב: כאן המקום להודות לחברי הכנסת שיזמו את היום בכנסת ואת הדיון ולכם ולכל החקלאים, אנחנו נעשה הכל כדי לחזק אתכם כי ברור שזהו תחום מאד חיוני למדינת ישראל ואנחנו חייבים לשמור על כחול לבן, כל מה שקורה במדינה שלנו ולכן כולנו צריכים לעשות את המקסימום לכך.

טלי פלוסקוב: תודה רבה שוב.

טלי פלוסקוב: הישיבה נעולה.