ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 89, 2020-11-02 12:30

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום, צהריים טובים לכולם, אנחנו פותחים עוד דיון של ועדת הפנים והגנת הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היום אנחנו מקיימים דיון שני בנושא של הצורך במתן פתרונות לזוגות שמבקשים להתחתן בחו"ל, בין אם הם בחרו באפשרות הזו ובין אם בשל הסירוב של הרבנות לחתן אחד או שני בני הזוג.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את הסוגיה העקרונית אנחנו ליבנו בדיון הקודם ועכשיו אני באמת אשמח שאנחנו נמקד את הדיון בקידום פתרונות שהוצעו בדיון הקודם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו קצת התקדמנו, פנינו בעקבות הדיון הקודם למשרד החוץ, שהוא מצדו פנה לכל השגרירויות והקונסוליות בארץ וחזר עם נתונים ותוצאות, אנחנו תיכף נשמע אותן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדיון הזה, אני מזכירה, בא בעקבות דיון מהיר שהגישו מספר חברי כנסת, אז נפתח אתכם, בבקשה, חבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב.

אנדרי קוז'ינוב: תודה רבה, גברתי יושבת הראש.

אנדרי קוז'ינוב: קודם כל זה מאוד משמח שנורבגיה היא היחידה שמוכנה או יכולה לחתן שני אזרחים ישראליים בכפוף לאישור הצד הישראלי.

אנדרי קוז'ינוב: בשבועות האחרונות וביתר שאת מאז הפרסום של הנושא אנחנו רואים מאות זוגות שרוצים בפתרון הזה.

אנדרי קוז'ינוב: ברור שהפתרון הזה הוא לא פתרון מושלם, אבל בהינתן העובדה שאי אפשר לטוס לחו"ל, אי אפשר לתכנן את הדבר הזה בפנדמיה ומתוך כך שהמדינות מוגדרות אדומות על ימין ועל שמאל, כלומר זה הפתרון שנכון לעכשיו הוא ישים.

אנדרי קוז'ינוב: נורא הופתעתי לדעת שיש מכתב משנת 95' של משרד החוץ שממליץ לקונסוליות ולשגרירויות לא לערוך את זה בשל קושי חוקתי כלשהו בהכרה של הנישואים האלה בארץ בעוד שבג"צ הכיר בנישואים האלה עוד בשנת 93'.

אנדרי קוז'ינוב: לכן, ושוב, אני מסתכל על אותם מאות זוגות שפרסמו את הקריאות שלהם לאפשר להם את הפתרון הזה, בעיניי אין שום מניעה משפטית כרגע בהינתן שזה התקיים בשנים 94'-93' למנוע את הפתרון הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם זה היה כל כך פשוט לא היינו פה.

אנדרי קוז'ינוב: זה נכון.

אנדרי קוז'ינוב: מצד שני יש את הפתרון הזה, היה בג"צ, זאת זכות יסוד חוקתית של זוג להתחתן במדינה.

אנדרי קוז'ינוב: עצם זה שאנחנו כרגע מוצאים איזה שהוא פתרון פלסטר בשטח של שגרירות זרה, לאפשר להם את זה, כדי לא לפגוע באנשים האלה, לדעתי גם משרד המשפטים והיועץ המשפטי לממשלה צריך להירתם למשימה ועל משרד החוץ להוציא מכתב נוסף שמבטל את המכתב משנת 95'.

אנדרי קוז'ינוב: כי, שוב, אין שום סיבה.

אנדרי קוז'ינוב: קחו עוד דבר, אנחנו דיברנו בדיון הקודם על הזכויות שנמנעות מאותם הזוגות שלא יכולים להתחתן.

אנדרי קוז'ינוב: מסתבר שגם טיפולי פוריות אי אפשר להתחיל אם אתה לא נשוי באופן רשמי, אי אפשר לאמץ ילד אם אתה לא נשוי באופן רשמי.

אנדרי קוז'ינוב: זאת אומרת יש פה פגיעה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה בטוח בסוגיה הזאת?

אנדרי קוז'ינוב: כן, בדקנו, זה משהו שאני מכיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טיפולי פוריות גם נשים יחידניות יכולות לעבור.

אנדרי קוז'ינוב: נשים יחידניות זה סיפור אחר, אבל זוג שחי ביחד לא יכול להתחיל בטיפולי פוריות כי הוא לא נשוי באופן רשמי.

אנדרי קוז'ינוב: זה המידע שאני מכיר.

אנדרי קוז'ינוב: אבל באופן עקרוני, שוב, אלה לא מקרי קיצון - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם זה נכון זה ממש לא בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חייבת להגיד בעניין הזה, זה ממש לא צריך להיות אחד מה - - -

אנדרי קוז'ינוב: שוב, זה משהו שאני מכיר, אני מוכן לבדוק את זה שנית, אבל, שוב, במצב המשפטי הנוכחי ובהינתן מצב הפנדמיה העולמית, כשאי אפשר לצאת לחו"ל, אני לא רואה שום מניעה משפטית כרגע לאפשר את הפתרון משנת 93'-94', במיוחד כשנורבגיה מוכנה לזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת יבגני סובה ויוראי אחריו.

יבגני סובה: תודה רבה, גברתי יושבת הראש.

יבגני סובה: קודם כל אני מברך את נורבגיה, עד עכשיו אנחנו חשבנו שהמדינה הציונית היחידה בעולם זו מדינת ישראל, עכשיו צריך להגיד שגם הנורבגים ציוניים.

יבגני סובה: אנחנו חלוקים איתם בהרבה נושאים מדיניים, אנחנו יודעים שהגישה שלהם לנעשה במזרח התיכון היא קצת שונה מהגישה שלנו, אבל פה צריך להגיד תודה ושאפו ענק לממשלת נורבגיה, למשרד החוץ של נורבגיה, שלפחות הרימו את הכפפה הזאת.

יבגני סובה: אני גם קצת מתפלא על הנציגים האחרים, בסך הכול יש לנו הרבה ידידים באירופה, אז מה הבעיה, למה הם לא עשו את זה?

יבגני סובה: אולי הם מסתכלים על האיחוד האירופי, ונורבגיה היא לא חלק מהאיחוד האירופי, ואני מברך ומבקש מממשלת ישראל שאם היא לא מסוגלת למצוא פתרון לפחות שהממשלה תיתן לנורבגים לעשות את הפתרון.

יבגני סובה: אני יודע שהיה ניסיון, גברתי היושבת ראש, להביא לפה את שר הפנים אריה דרעי.

יבגני סובה: את יודעת למה הוא לא בא לפה?

יבגני סובה: כי הוא מפחד להסתכל, לא רק לך בעיניים, גם לזוגות האלה שמחכים לפתרון.

יבגני סובה: אני אומר את זה, בן אדם שלא שמעתי, לא ממנו וגם לא מהסגן שלו, חבר הכנסת יואב בן צור, שעמד על הדוכן בכנסת והבטיח שיימצא פתרון והוא מבטיח לתת לנו תשובה, הם מפחדים ממך, הם מפחדים מאיתנו, הם מפחדים מהזוגות שפשוט הדבר היחיד שהם רוצים זה להתחתן במדינה שלהם.

יבגני סובה: את יודעת מה, מיקי?

יבגני סובה: אני אגיד לך כמה דברים.

יבגני סובה: אנשים שאני מדבר איתם כועסים, גם עלינו, גם עלינו.

יבגני סובה: אני מסביר להם: חבר'ה, אני מנסה, אני עושה, אני יוזם, ואת הכעס שלהם הם מפילים עלינו כי הם אומרים שמבחינתם אנחנו אלה שלא מנסים לעזור להם.

יבגני סובה: אבל אנחנו לא בממשלה, אנחנו לא במשרד הפנים, אתם בכחול לבן בתוך הממשלה, תרימו את הדגל הזה.

יבגני סובה: אמרתי לך את זה כמה פעמים, במקום שידברו על אפשרויות של בחירות מוקדמות, שידברו על האפשרות שאתם סוף סוף תגידו לממשלה, תעשו משהו.

יבגני סובה: אם האנשים האלה היו עוברים דרך הרבנות, אם האנשים האלה היו פוגעים בשליטה המוחלטת של האנשים האלה ברבנות, הייתי מבין את זה.

יבגני סובה: הרבנות הראשית לא נוגעת באנשים האלה, הדבר היחיד הטוב שהרבנות יכולה לעשות זה רק להרוויח עליהם.

יבגני סובה: את יודעת מה?

יבגני סובה: שנורבגיה תחתן, אבל הרבנות הראשית תפתח תיק נישואין.

יבגני סובה: לא אכפת לי, תמצאו פתרון.

יבגני סובה: זה נשמע הזוי.

יבגני סובה: קורונה פעם במאה שנה, אני מצטט את ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, פעם במאה שנה אפשר גם לעשות סוויץ' בראש ולמצוא פתרון, אם זה תקנות לשעת חירום, אם זה איזה שהוא פתרון מחוץ לקופסה.

יבגני סובה: אני מבקש ממך לזעוק את הזעקה הזאת, זה אלפי זוגות, ואני לא נכנס להם לראש ולא נכנס להלכה ואני לא מבקש להפוך אותם ליהודים, אני מבקש באמת, תנו פתרון לאזרחי מדינת ישראל, זאת בקשתי הצנועה ואני חושב שאם ביחד נעשה את זה אני מבטיח לך שתקבלי את כל הגיבוי, גם כאיש אופוזיציה, נגבה אותך.

יבגני סובה: אני לא רוצה להסתפק בכותרת ב-YNET, כותרת זה טוב, זה יפה מאוד שדרך YNET, אגב, גילינו את העמדה של משרד החוץ, לא רוצה את הכותרות, באמת שלא רוצה כותרות, אני רוצה פתרון לחבר'ה, לזוגות, פתרון לאלפי אנשים שמגיע להם להתחתן במדינה שלהם.

אנדרי קוז'ינוב: הנציגים של משרד הפנים ושל היועץ המשפטי לממשלה אצלנו בדיון?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, יש בזום.

יבגני סובה: אנחנו רוצים לראות את השר, או לפחות סגן שר, זה מה שחשוב לנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת יוראי להב הרצנו, בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: גברתי היושב ראש, קודם כל אני רוצה לפתוח בלברך אותך על הפעלתנות שלך בנושא הזה שנוגע לחיים של הרבה מאוד צעירים במדינת ישראל.

יוראי להב-הרצנו: החיים נעצרו והקורונה לא הולכת להיעלם, לא בזמן הקרוב, לצערי, ואנחנו צריכים להיערך לתקופה ממושכת של חיים לצד הקורונה.

יוראי להב-הרצנו: התפקיד של המדינה, שאנחנו נמנים על מנהליה, או על הגוף שמקבל את ההחלטות של איך היא מתנהלת, צריכים לאפשר מה שניתן את המשך החיים, וחתונות.

יוראי להב-הרצנו: דיבר פה חברי, חבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב, דיבר על כל מיני דברים שהיעדר חתונה עוצר, הוא דיבר על טיפולי פוריות.

אנדרי קוז'ינוב: בדקתי, זה נכון.

אנדרי קוז'ינוב: אימוץ ילדים וטיפולי פוריות - - -

יוראי להב-הרצנו: טיפולי פוריות ועל עוד אספקטים בחיים שנעצרים.

יוראי להב-הרצנו: הקורונה לא הולכת להפסיק.

יוראי להב-הרצנו: אני בדיוק חוזר מדיון בוועדת הקורונה על פתיחת השמים, לא ברור כרגע מה הקריטריונים ומה הצבעים של המדינות, כצבעי הקשת הם משתנים על בסיס יומי, אי אפשר להסתמך על המדיניות של פתיחת השמים או על היכולת של המדינות לקלוט את אזרחי ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני ביקשתי לברר גם את זה פה בדיון, לי יש מסמך לגבי המדינות הירוקות.

יוראי להב-הרצנו: אז זהו, אז המדינות הירוקות - - -

אנדרי קוז'ינוב: זה משתנה כל שבועיים.

יוראי להב-הרצנו: אני אחדש, כי עכשיו הגעתי מהדיון, היה שם ד"ר שפרכר דוד, שהוא מומחה בתחום, והוא דיבר על סיווגים שונים של מדינות שונות, אנחנו מסווגים מדינות באופן אחד, מדינות אחרות מסווגות מדינות באופן אחר.

יוראי להב-הרצנו: הסיווגים משתנים, אי אפשר להסתמך על היכולת שלנו לצאת מהמדינה ושמדינות אחרות תקלוטנה אותנו.

יוראי להב-הרצנו: את יודעת, הבעתי בדיון הקודם הסתייגות מהפתרון שמוצע שאזרחים ישראלים יצרכו את השירות הבסיסי הזה של חתונה או של הכרה בזוגיות שלהם ממדינות זרות, ואני אומר פה עכשיו, אני מסיר את ההסתייגות הזאת שלי כי עכשיו אנחנו מדברים על סדר יום של מציאת פתרונות והפתרון הזה עונה על הצורך.

יוראי להב-הרצנו: אם מדינות כמו דנמרק, שבדיה ועוד מדינות סקנדינביות נאורות מוכנות לחתן אזרחים ישראלים פה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, רק נורבגיה.

יוראי להב-הרצנו: נורבגיה, אני מקווה שעוד מדינות תסכמנה להצטרף לנורבגיה, אבל אם יכול להימצא פתרון ברחוב הירקון בתל אביב לאזרחים ישראלים שנמצאים במצוקה, לזוגות צעירים שפשוט לא יכולים להמשיך בשגרת חייהם, אנחנו צריכים לאפשר את זה.

יוראי להב-הרצנו: לא ייתכן שכשהמדינות הזרות אומרות לאזרחים שלנו, בואו, נפתור את המצוקה שלכם, שמדינת ישראל היא זו שתגיד לא, אנחנו לא מוכנים לתת לכם פתרונות וגם אנחנו לא מוכנים שמדינות אחרות ייתנו לכם פתרונות.

יוראי להב-הרצנו: על כן אני תומך בפה מלא בפתרון הזה, למרות שיש לי הסתייגויות.

יוראי להב-הרצנו: אני מבכר בכלל, מה שבזמנו העלה חבר הכנסת הורוביץ, שהפתרון יינתן מתוך משרד המשפטים באמצעות רישום של – מאחר שהפתרון הזה נראה רחוק מהעין כי הוא דורש הסכמה פוליטית שלא קיימת אני אומר בואו נאפשר למדינות זרות לאפשר את הפתרון המעולה הזה, הזמני הזה, לאזרחי ישראל.

יוראי להב-הרצנו: ושוב אני אומר, פתחתי ואני גם מסכם, הפעלתנות שלך בנושא, גברתי יושבת הראש, היא חשובה, זה הדיון השני שאנחנו עושים בחודש האחרון, זו בעיה אקוטית שמוצאת יושבת ראש פעלתנית וזה חשוב מאוד בעיניי.

אנדרי קוז'ינוב: זה גם ויתור על הזהות היהודית, אם מרחיבים את החוק מ-2010.

אנדרי קוז'ינוב: דיברנו על זה בדיון הקודם, שאם אתה הולך לרבנות בשביל לקבל אישור שאתה חסר דת אז אתה מוותר על הזהות היהודית שלך למרות שאתה חצי יהודי לפי ההלכה.

אנדרי קוז'ינוב: אנשים לא רוצים את זה, הם לא רוצים להגיד שהם חסרי דת, יש הרבה אנשים שהם לא יהודים לפי ההלכה, אבל מרגישים את עצמם כיהודים לכל דבר.

אנדרי קוז'ינוב: אז לא צריך להשפיל אותם פעמיים, פעם אחת לשלוח אותם לרבנות, פעם שנייה לשלוח אותם לנורבגיה או צ'כיה, זה גם לא הגיוני.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת מרב מיכאלי, בבקשה.

מרב מיכאלי: תודה רבה, גברתי יושבת הראש.

מרב מיכאלי: אני רוצה להגיד לך, אני שומעת את חבריי ואני באמת מעריכה את המאמצים למצוא פתרון כאן ועכשיו לציבור שבאופן רגיל הייתה נוסעת פשוט להתחתן בחו"ל, חוזרת ונרשמת, אבל אני פשוט מתביישת.

מרב מיכאלי: אני כל כך מתביישת, מדינת ישראל צריכה ללכת למדינות אחרות ולהגיד: בבקשה תסכימו לחתן את האזרחיות והאזרחים שלנו בשגרירות שלכם ואנחנו ננסה לסדר שהמדינה שלנו תסכים לרשום אותם בספר ה – באמת, אני פשוט לא יודעת איפה לקבור את עצמי, איזו מבוכה איומה.

מרב מיכאלי: היי נורבגיה, חמודים, אתם מתקדמות ומתקדמים, אז סדרו לנו, תעשו לנו מערוף, תסגרו לנו את הפינה הזאת.

מרב מיכאלי: איזה חרפה, זו חרפה.

מרב מיכאלי: זו באמת פשוט חרפה.

מרב מיכאלי: גברתי עשתה צעד באמת מאוד אפקטיבי, אבל איך לא היית נבוכה לדבר עם האינסטנציות בנורבגיה, להסביר להם שבאמת אין מנוס, אין עם מי לדבר פה, אנחנו המדינה המערבית היחידה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ייאמר שלא אני דיברתי אלא אנשי משרד החוץ שלנו עשו את עבודתם נאמנה ורצו משגרירות לשגרירות.

מרב מיכאלי: כל הכבוד, אנשי משרד החוץ שלנו הם בכלל גיבורות וגיבורים, מה שעובר עליהם בשנים האחרונות ואיך שהם מצליחות ומצליחים לתפקד, הם פשוט גיבורות וגיבורים, מגיע להם פרסי ישראל ברצף.

מרב מיכאלי: אבל המחשבה שאנחנו, המדינה המערבית האחרונה, הדמוקרטיה, שאין בה נישואים אזרחיים, זה פגם כל כך עמוק בדמוקרטיה הישראלית ובמקום שמשבר הקורונה יגרום לכל המתנגדות והמתנגדים המסורתיים לפקוח עיניים ולהבין שאי אפשר להמשיך עם זה, אי אפשר שימשיכו להיות במדינה אך ורק נישואים דתיים בכפייה, זה פשוט לא יכול להמשיך להתקיים, במקום זה אז משרד החוץ שלנו, בעזרת גברתי יושבת הראש, הולכות להתחנן למדינות אחרות.

מרב מיכאלי: מה שצריך לקרות עכשיו זה שאנחנו נתעקש להעביר חקיקה של נישואים אזרחיים.

מרב מיכאלי: זה הרגע לנצל את המשבר הזה, לנצל את הלחץ שנוצר בשביל לגרום לממשלה הזאת להבין שאין מנוס אלא להעביר כאן נישואים אזרחיים בחוק, כי תעבור הקורונה ומה?

מרב מיכאלי: אנשים שרוצות ורוצים להתחתן יצטרכו לחזור ולטוס ולשלם כסף על טיסות ועל מלון ולעשות את הרישום הזה בלי חברות וחברי המשפחה שלהם, בלי הקרובות והקרובים אליהם ולהסתמך על זה שפסק דין של בית המשפט העליון הוא הרי זה שהכריח את המדינה?

מרב מיכאלי: הרי גם המדינה מעצמה לא הכירה בנישואים האלה, בית המשפט העליון שאותו הממשלה הזאת, זאת עוד איכשהו חצויה, חצי מנסה לנגח את בית המשפט העליון, חצי מנסה להגן עליו, אבל אלוהים יודעת שיש פה גורמים שמנסים ברצף לקעקע את בית המשפט העליון, את הסמכות שלו ואת היכולת שלו לקבוע דברים במדינת ישראל.

מרב מיכאלי: אנחנו לא יכולות ויכולים להמשיך להסתמך על זה, צריך לחוקק כאן נישואים אזרחיים וצריך לנצל את המשבר הזה כדי לעשות את זה עכשיו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אימאן ח'טיב יאסין הייתה פה, היא איננה, חבר הכנסת הורוביץ.

יבגני סובה: אחרי הקורונה צריך להחליף את הממשלה.

מרב מיכאלי: חד משמעית, אני מצטרפת לזה, להחליף את הממשלה.

יבגני סובה: אחרי הקורונה יש פתרון, נחליף את הממשלה ואז נעשה את זה, אבל נצטרך לעשות חושבים, זה כבר לא קשור למשרד החוץ ול - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בינתיים אתם טובים בדיבורים בדברים האלה.

אנדרי קוז'ינוב: אבל בינתיים, אם נגאל מאות זוגות מהייסורים האלה אז לפחות - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, בבקשה, חבר הכנסת ניצן הורוביץ.

ניצן הורוביץ: תודה, גברתי יושבת הראש.

ניצן הורוביץ: כמו שאמרה חברתי מרב, יש מצב של עיוות יסודי במדינה שבו הזכות הבסיסית, להינשא, להקים משפחה, נשללת מחלק גדול, אני לא יודע בדיוק את האחוז, או מהמונים מאזרחי המדינה, מאות אלפים לפחות, אזרחים, לא מדבר על זרים וזה בגלל שהמצב של עירוב דת ומדינה שיש לנו כאן וחוסר היכולת של אנשים שלא מוכרים על ידי העדות הדתיות השונות להתחתן בארץ.

ניצן הורוביץ: לא השלמנו, אבל חיינו עם המצב הזה הרבה מאוד שנים, בעצם כל הזמן, ופיתחו סוג של הסדרים חלופיים, אנשים היו מתחתנים בחו"ל ומכירים בהם כאן וזה הגיע להיקף של אלפי זוגות בשנה, וגם כמובן קמו משפחות בלי להתחתן בכלל.

ניצן הורוביץ: כרגע, אנחנו לא מדברים כרגע, זה אולי חצי שנה לפחות וכנראה עוד ייקח המון זמן, עכשיו אירופה שוב נסגרת והתחלואה עולה גם שם, האופציה הזאת של חו"ל לא קיימת, לא קיימת, אי אפשר אפילו לקיים אותה.

ניצן הורוביץ: לכן כל העמדת הפנים הזאת ועצימת העיניים, שהרי החרדים והאנשים ברבנות יודעים שמתחתנים בחו"ל וכל העסק שלהם ממשיך להתקיים למרות שהם יושבים על סיר הלחץ הזה כי יש את השסתום הזה של חו"ל ואז בסוף כן מצאו פתרון וכן מכשירים את זה וכשהם חוזרים רושמים אותם כנשואים במשרד הפנים.

ניצן הורוביץ: גם זה עכשיו לא מתקיים וסיר הלחץ התפוצץ, סיר הלחץ התפוצץ.

ניצן הורוביץ: אני אומר את זה, גם אנשי הממסד הדתי חייבים להבין שהפיקציה הזאת שהם נותנים את השירות היא פיקציה כי היא לא חלה על חלק ניכר מהאזרחים וזה הולך להתפוצץ כי אין לאזרחים עכשיו אופציה אחרת ואנחנו נדרשים לתת פתרון.

ניצן הורוביץ: עכשיו צריך לתת לזה פתרון.

ניצן הורוביץ: אמרתי בדיון הקודם שאפשר לצאת מההסדר של ברית זוגיות לחסרי דת שהתקבלה כאן ב-2011, אפשר לצאת.

ניצן הורוביץ: לא, אני מצטרף לגמרי למה שמרב אמרה, הפתרון הוא כמובן נישואים אזרחיים במקביל לנישואים דתיים, חופש בחירה בנישואים, אין פתרון אחר, כולם יודעים את זה, זו רק משיכת זמן, אבל היות שכאן יש בעיה סופר דרמטית והיא לא הולכת להיפתר בחודשים הקרובים אז צריך לתת את הפתרון הזה של רישום אזרחי לנישואים בישראל כמו שנעשה לגבי חסרי דת.

ניצן הורוביץ: יש כבר את המנגנון במשרד המשפטים, מעט מאוד מנצלים אותו כי זה חל על מעט מאוד אנשים, אבל זה ההסדר.

ניצן הורוביץ: השינוי בסטטוס קוו נעשה, הוא נעשה, יש רישום זוגיות בישראל שלא על ידי ערכאה דתית, יש, וצריך להרחיב אותו גם לזוגות נקרא לזה רגילים שפשוט לא יכולים לעשות את זה במקום אחר וזהו, זה מה שצריך לעשות.

ניצן הורוביץ: זה ניתן, זה ישים, אגב זה גם לא מעורר בעיות - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה לא מתלהב מהאופציה הנורבגית?

אנדרי קוז'ינוב: ניצן, יש לי הצעת חוק כבר מוכנה בנושא, אני אשמח אם תצטרף ותחתום, הרחבה של אותה ברית זוגיות כהוראת שעה, שכולם יצטרפו.

ניצן הורוביץ: אז אני מסכים, כל מה שמקל אני מסכים.

אנדרי קוז'ינוב: אנחנו מדברים גבוהה על נישואים אזרחיים, אבל בואו נודה על האמת, אדם רעב גם את הפירורים הוא ייקח ואם נפתור את הסבל של אותם הזוגות שסובלים כבר תשעה חודשים, שמונה חודשים, נכון לעכשיו נקודתית, אז עשינו את שלנו.

אנדרי קוז'ינוב: על הדברים הגדולים, נתמודד איתם.

ניצן הורוביץ: כמו שאני מבין את העניין המשפטי, אם נורבגיה או כל מדינה אחרת לצורך העניין מסכימה לערוך אצלה בשגרירות או בקונסוליה רישום נישואין אז יש לזה מעמד כמו של אותה מדינה שזה נעשה באותה מדינה, אז אפשר לבוא ולהירשם.

אנדרי קוז'ינוב: דיברתי על הצעת חוק רחבה של ברית הזוגיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש רק בעיה קטנה, שהם צריכים לקבל אישור ממדינת ישראל לעשות את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה שנתקדם כדי שנבחן את ה - - -

מרב מיכאלי: ולא צריך בשביל זה הצעת חוק?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לזה לא צריך שום הצעת חוק.

ניצן הורוביץ: אין צורך בחקיקה, הם צריכים לזה אישור ממדינת ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, ממשרד הפנים, משרד המשפטים.

אנדרי קוז'ינוב: ומשרד החוץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, אז בואו נתחיל.

ניצן הורוביץ: אני לא נגד, אני בעד, אבל כדאי לתקן את החוק וכמו שאמרה מרב, לנצל את המצב הזה.

ניצן הורוביץ: לא לנצל, פשוט להבין, זה מול עינינו, זה פשוט מול עינינו ולעשות את זה כבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איתנו כאן בחדר יושבים נציגי משרד החוץ, אייל סיסו ורעות רוזנבלום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אייל סיסו, אתה ראש החטיבה לעניינים קונסולריים, אתם עשיתם לבקשתנו את המסע חובק העולם הזה בין השגרירויות והקונסוליות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז קודם כל אני רוצה להודות לכם כי עשיתם עבודה, נראה לי, יסודית ומשמעותית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם בעצם פניתם לשגרירויות ושאלתם אותם אם הם יהיו מוכנים לערוך טקסי נישואין, אז בואו אולי תציגו בפנינו את מה שעשיתם ואת התוצאות.

אייל סיסו: צהריים טובים.

אייל סיסו: אנחנו, לבקשתכם, פנינו באמת לכל הנציגויות במכתב, שאלנו אותם את השאלות.

אייל סיסו: קודם כל שאלה עקרונית, האם הם עושים את זה בכלל, ושאלה נוספת, האם עריכת נישואים מוגבלת עבור אזרחי המדינה שלהם או שגם למדינות אחרות.

אייל סיסו: קיבלנו תשובות מ-35 נציגויות כאשר למעשה רק נציגות אחת, כמו שאמרתם, נורבגיה, היא הנציגות שאמרה שהיא מוכנה לעשות את זה לאזרחים ישראליים.

אייל סיסו: כל שאר הנציגויות שהשיבו בחיוב דיברו על נישואים של אזרחים שלהם, או אחד מבני הזוג אזרח שלהם וכדומה.

אייל סיסו: לציין רק שנורבגיה, התשובה שניתנה היא תשובה עקרונית, אני לא יודע אם הם הבינו, אם עכשיו ינהרו אליהם מאות אזרחים אם הם יהיו מוכנים, אני מניח שזה יהיה משהו אחר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הם עוד לא מוכנים למאות ישראלים שיתדפקו.

אייל סיסו: זה מה שעשינו, זו הפנייה.

אייל סיסו: הנושא הזה לא בסמכות משרד החוץ ולא באחריות משרד החוץ, זה באחריות המשרדים האחרים שאני מניח שיתבטאו בהמשך, אם יידרש אנחנו נשמח לסייע ככל שניתן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

יבגני סובה: לא, סליחה רגע, בדיאלוג עם הנורבגים הם הציעו איך לעשות את זה?

אייל סיסו: לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נראה לי שזה עוד לא הגיע לשלב הזה.

יבגני סובה: רק תשובה עקרונית?

אנדרי קוז'ינוב: הם מסוגלים ויכולים לפי החוק הפנימי שלהם לערוך את זה.

יבגני סובה: מצוין.

רוני טיסר: בהמשך לנתונים שהעברתם לוועדה גם העברתם חוזר שיצא על ידי משרד החוץ לקונסוליות.

רוני טיסר: אני מציעה, מכיוון שזה חלק משלמות התמונה וחלק מהמצב העובדתי, שגם תפרט עליו.

אייל סיסו: החוזר הזה, קודם כל אני מתנצל, הייתי בוועדה הקודמת ולא הכרתי אותו, הוא הועבר בשנת 95' לבקשת הממשלה והיועץ המשפטי לממשלה שהוציאו לקונסוליות לא לערוך טקסי נישואים במדינת ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זהו, כי פתאום אני הבנתי שלפני זה אפשר היה, לפני החוזר הזה.

אייל סיסו: אני לא יכול להגיד לך בוודאות שלפני כן ניתן היה, אני מניח שכן, כי קראתי את החוזר והוא אומר:

אייל סיסו: אל תעשו את זה כי למדינת ישראל יש - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדיוק.

רוני טיסר: אני יכולה להעיד שקראתי שאכן היו נישואים בקונסוליות.

אייל סיסו: ב-95' יצא החוזר הזה לבקשת ממשלת ישראל, משרד הפנים והיועץ המשפטי לממשלה שהנחו את משרד החוץ להוציא הנחיה לנציגויות וזה מה שנעשה.

אייל סיסו: זו באמת השלמה, להשלים את התמונה שלא הכרתי אותה בדיון הקודם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה הערך המשפטי וחוקתי של חוזר מהסוג הזה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אגב, מי היה שר הפנים שהוציא את החוזר הזה?

רוני טיסר: אני לא יודעת מי היה שר המשפטים בזמנו, לפי מה שבדקתי הבנתי שזאת הייתה מעורבות של - - -

יבגני סובה: ממשלת רבין הייתה ב-95'?

רוני טיסר: כן.

רוני טיסר: הייתה מעורבות של ראש הממשלה.

יבגני סובה: שר הפנים מי היה?

אנדרי קוז'ינוב: לא, שר הפנים באותה תקופה, אם אני זוכר נכון, היה יצחק רבין בעצם.

יבגני סובה: אני אבדוק את זה.

רוני טיסר: בכל מקרה החוזר שהוצא, לפי מה שנאמר בו הוא הוצא גם לאור ספקות משפטיים בדבר תוקפם של הנישואים בקונסוליות, זה נעשה בעקבות דיונים ממושכים ומדיניות ממשלתית שנקבעה בזמנו.

רוני טיסר: אנחנו כן ביקשנו את התייחסות משרד הפנים והיועץ המשפטי לממשלה בנוגע למדיניות הנוכחית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בנוגע להסכמה העקרונית של נורבגיה?

רוני טיסר: כן, כי לכאורה אם החוזר הפסיק את הנישואים האלה אז שינוי החוזר גם יכול להמשיך את האפשרות לקיים אותם.

רוני טיסר: רק אדייק בנוגע לדברים שנאמרו כאן, בנוגע להכרעה של בית המשפט העליון בעניין הזה, אכן בית המשפט העליון דן בנושא של נישואים קונסולריים והכרעתו הייתה לעניין רישום הנישואים, הוא קבע שיש לרשום את הנישואים במשרד הפנים, עם זאת הוא לא הכריע לעניין תוקפם של הנישואים האלה והוא השאיר את העניין ב'צריך עיון'.

מרב מיכאלי: אבל דה פקטו הם תקפים.

רוני טיסר: לא, לא תקפים, צריך לרשום אותם.

רוני טיסר: זאת אומרת מי שמגיע לכאורה עם - - -

מרב מיכאלי: לא, מאה אחוז, אבל ברגע שנרשמו אז כבר הם רשומים.

רוני טיסר: הם רשומים.

אנדרי קוז'ינוב: אני מציע לבדוק את זה מול היועץ המשפטי לממשלה.

יבגני סובה: מיקי, שאלת מי היה שר הפנים, אז בספטמבר 93' היה אריה דרעי ולאחר מכן החזיק את התיק הזה ראש הממשלה המנוח יצחק רבין.

אנדרי קוז'ינוב: ומי שהוציא את המכתב זה אהוד ברק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לך את החוזר?

רוני טיסר: כן.

מרב מיכאלי: באיזה תאריך יצא החוזר?

רוני טיסר: ב-14 באוגוסט 95'.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רבין.

יבגני סובה: קיבלנו קצת שיעור בהיסטוריה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כתוב, 'לעניין נישואים אזרחיים של חסרי דת יש לציין את האפשרות הקיימת לנישואים קונסולריים'.

רוני טיסר: לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא זה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה זה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שאלת תוקפו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, 'כיוון שקיימים ספקות משפטיים בדבר תקפותם בחוק הישראלי של טקסי נישואים הנערכים בישראל על ידי קונסולים בין אזרח ישראלי לבין אזרח זר ובין שני אזרחים ישראלים, המשרד מבקש כי הקונסולים יימנעו מעריכת טקסים כאלה'.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר זה נערך, זה התקיים כבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה העניין, בעקבות החוזר הזה זה הפסיק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר יש תקדים שהיה ויש לנו הפסקה של הסיפור הזה.

יבגני סובה: זה היה בשגרירות פרגוואי.

רוני טיסר: לא, נישואי פרגוואי זה משהו אחר.

יבגני סובה: הם היו שולחים בדואר, לא היה צריך להגיע פיזית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז בעצם מה שאנחנו מבינים, היועצת המשפטית רוני טיסר, אנחנו מבינים שהגורמים הישראליים שצריכים לאשר את הסוגיה הזאת זה היועץ המשפטי לממשלה ושר הפנים.

רוני טיסר: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו צריכים את האישור שלהם לאפשר את הסוגיה הזאת של נישואים בקונסוליה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עורך הדין איתי אפטר, משרד המשפטים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רחל ספירו שם?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי יש לנו בזום?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רחל.

רחל ספירו: צהריים טובים.

רחל ספירו: אני אתחיל להתייחס ואם איתי ירצה להשלים עוד כמה נקודות מבחינתו אז הוא בשמחה גם יוכל.

רחל ספירו: אני אתייחס לנקודה האחרונה שהעליתם, האיגרת הזאת שהובאה לידיעת

רחל ספירו: כם בתשובה של משרד החוץ היא איגרת שיצאה ב-199.

רחל ספירו: היא לא עלתה בדיון הקודם של הוועדה, אנחנו הבנו את זה תוך כדי הפנייה של משרד החוץ לשגרירויות ולנציגויות, הפנייה בכל זאת נערכה מפאת הכבוד לוועדה והבקשה שלכם לפנות לנציגויות.

רחל ספירו: אני כן קצת רוצה לחזור אחורה מבחינת מאיפה כל הדבר הזה נולד.

רחל ספירו: בבג"צ, שגם העליתם אותו כאן, 2888/92, שרה גולדשטיין נגד שר הפנים, בזמנו באמת עלתה שאלה לגבי נישואים קונסולריים של מישהי זרה עם אזרח ישראלי עולה חדש, יהודי, שנעשו בשטח קונסוליה ועלתה שאלה אם יש לרשום את הנישואים האלה במרשם האוכלוסין, כן או לא, ובזמנו, גם בדיון הקודם של הוועדה, חברתי ממשרד הפנים התייחסה לזה ואמרה שאכן בעקבות הבג"צ הזה כשהיו נישואים כאלה הם נרשמו, אבל בהמשך ההחלטה של בג"צ הייתה חשיבה פנים ממשלתית שעלתה אגב השאלה אם אנחנו מגישים דיון נוסף או לא, ובסופו של דבר, בגלל שההחלטה נגעה לפן המרשמי הוחלט כן ללכת לכיוון של הוצאת האיגרת הזאת כמו שהיא נמצאת, אני מניחה, בפניכם, בשנת 1995.

רחל ספירו: האיגרת בעצם אומרת שבגלל הספק המשפטי שיש בעניין תוקף הנישואים האלה אז אנחנו כמדינה ביקשנו להימנע מעריכתם ואכן, אם אני לא טועה, כמעט שלא היו נישואים כאלה לאחר מכן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': והנה אנחנו מוצאים עצמנו 25 שנה אחרי, מוציאים מן הארכיון את אותה איגרת ונתקלים במציאות שונה ומוזרה, שעד עכשיו לא חווינו, שבה נדרש איזה שהוא פתרון והשאלה האם נעשה איזה שהוא דיון במשרד המשפטים, בעקבות הדיון הקודם שלנו כאן, בעקבות ההבנה שקיימת כאן מצוקה אמיתית של זוגות שצריכים פתרון לנישואים, האם לא הגיע הזמן שמשרד המשפטים יבחן האם לבטל את אותה איגרת ולאפשר לקונסוליות לערוך נישואים אם הם רוצים בכך.

רחל ספירו: אני אענה לשאלתך, גברתי, אני רק רוצה לסיים את הנקודה.

רחל ספירו: חשוב לשקף את זה שבזמנו הסיבה להוצאת האיגרת הייתה הקושי הגדול מבחינת התוקף של הנישואים של בני עדות שונות והחשש לתקלה ציבורית משמעותית.

רחל ספירו: אני יכולה לפרט אם תרצו על החסמים שעלו, אבל לגבי שאלתך הנושא הזה, כמו שאמרתי, לא עלה במסגרת הדיון הקודם ולכן גם עכשיו כשניסינו להיערך לזה במועד הקצר שנקבע דיון בוועדה אנחנו לא הספקנו ולכן ככל שאתם מעוניינים והוועדה או הדרג המדיני ירצו אז כמובן היועץ יכול להידרש לזה.

רחל ספירו: וכן חשוב לי להגיד, בהמשך לדבריה של היועצת המשפטית של הוועדה, בזמנו כשהאיגרת הוצאה זה באמת היה ברמה של הממשלה.

רחל ספירו: גם ראש הממשלה דאז יצחק רבין ז"ל היה מעורב בזה, גם שר החוץ, גם שר הפנים, הייתה באמת חשיבה לגבי ההשלכות של הדבר הזה וזה כן היה ברמת ממשלה ויכול להיות שגם הממשלה, או שזה יגיע מכם או מבחינת הממשלה, אבל שצריך לבחון את הדבר הזה מחדש.

רחל ספירו: לצערי לא הספקנו לעשות את זה ב - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רק חייבת להגיד שההגדרה תקלה ציבורית - - -

יבגני סובה: מה זה השלכות?

יבגני סובה: אז היו חרדים בממשלה והיום יש חרדים בממשלה, מה ההשלכות?

אנדרי קוז'ינוב: מה זה תקלה ציבורית בנישואים?

יבגני סובה: מה זה המשפטים האלה?

יבגני סובה: תקלה ציבורית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, תקלה ציבורית זה פשוט ניסוח הכי משפטי מעניין שאני שמעתי לקונפליקט דת ומדינה במדינת ישראל.

רחל ספירו: אז סליחה, אני מתנצלת, אני פשוט אומרת שיש קשיים משפטיים שעולים אגב נישואים קונסולריים.

רחל ספירו: ההבדל העיקרי, ואני מניחה שאתם מבינים, זה בעצם נישואים שנעשים בשטח מדינת ישראל, איתי גם יוכל לפרט.

אנדרי קוז'ינוב: לא, זה לא שטח מדינת ישראל.

רחל ספירו: אני אשלים ואני אענה על השאלות ככל שיעלו.

רחל ספירו: אנחנו מבינים, אני גם מניחה שאתם מכירים את הדינים בתחום הזה של נישואים, שיש פה גם קושי שעולה מול חוק שיפוט בתי דין רבניים (נישואין וגירושין), עצם האמירה שנישואים של יהודים ייעשו על פי דין תורה, איך זה בעצם מתקשר עם זה.

רחל ספירו: גם ההיבט של פקודת הנישואין והגירושין (רישום) שמסדירה את כל ענייני הרישום של נישואים במדינת ישראל.

רחל ספירו: גם יכולים להיות קשיים שקשה לראות אותם בשלב הזה של נישואים, אבל בעצם אפילו בהתרת הנישואים אנחנו נמצאים בפלונטר כי לא יהיה שום מענה לגבי התרת נישואים כאלה כי היום חוק התרת נישואים במקרים מיוחדים מתייחסים לנישואים שנעשו כסוג של פתרון לנישואים שנעשו ונרשמו במרשם האוכלוסין אבל נעשו בחו"ל.

רחל ספירו: אז יש פה היבטים משמעותיים ורחבים ולכן בזמנו גם הבינו את זה - - -

יבגני סובה: סליחה, למה זה שיעור היסטורי?

יבגני סובה: שאלה פשוטה, משרד הפנים מכיר בנישואים בחוץ לארץ מה ההבדל בין שטח שגרירות נורבגיה לבין צ'כיה וקפריסין?

יבגני סובה: סליחה שאני אומר את זה ככה, אבל זה ממש מעצבן, אל תיתני לנו פה הסברים היסטוריים מה היה לפני 25 שנה, תגידי מבחינה משפטית האם זה אותו דבר קפריסין וצ'כיה ושגרירות נורבגיה.

יבגני סובה: זה לא שטח של מדינת ישראל, תפסיקו להסיט את הדיון הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה, את השאלה בקצר?

רעות רוזנבלום: לגבי העניין הזה אני כן ארצה להתייחס, השטח של הנציגויות הזרות הוא שטח של מדינת ישראל והחוק הישראלי חל עליו במלוא מובן המילה.

רעות רוזנבלום: לא מדובר פה באקס טריטוריה.

יוראי להב-הרצנו: זאת אומרת אני כחבר כנסת שחוק החסינות חל עליי יכול להיכנס לכל חדר בשגרירות ארצות הברית כי החוק הישראלי חל?

רעות רוזנבלום: לא, זה לא אותו דבר.

רעות רוזנבלום: לנציגויות הזרות יש חסינות, זאת אומרת שאנחנו לא יכולים להיכנס לנציגות, אבל החוק הישראלי - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז איך החוק הישראלי חל עליהם?

יוראי להב-הרצנו: החוק הישראלי, חוק חסינות חברי הכנסת מאפשר לחברי הכנסת גישה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק שנייה, יוראי.

רעות רוזנבלום: אבל החוק הישראלי חל.

רעות רוזנבלום: בכל האמנות שמסדירות את הנושאים האלה, אמנת וינה הדיפלומטית ואמנת וינה הקונסולרית, וזה גם משהו שקורה במציאות, המדינות מכבדות את החוק המקומי של המדינה שבה הן נמצאות.

רעות רוזנבלום: גם החוק הישראלי חל, בדיוק כמו שיש כל מיני תשלומי מס שהם כן צריכים לעשות, יש תשלומי מסים שיש להם חסינות לגביהם, אבל זה לא אקס טריטוריה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם סביר להניח שחוק התכנון והבנייה חל עליהם.

יוראי להב-הרצנו: דיני העבודה חלים?

יוראי להב-הרצנו: למשל הם מחויבים בדיני העבודה של מדינת ישראל?

רעות רוזנבלום: כן, כשהם מעסיקים אזרחים ישראליים דיני העבודה חלים עליהם.

יוראי להב-הרצנו: אז מה זה עמ"י?

אנדרי קוז'ינוב: שנייה, אתם מסיטים את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, אני גם לא רוצה שנהפוך את זה לדיון על מהות ה - - -

אנדרי קוז'ינוב: רק אם אפשר להפנות, לגבי אקס טריטוריה, לצורך העניין, כל מדינה זרה בשטח השגרירות מבצעת פעולה מדינית שלא קשורה למדינת ישראל.

יבגני סובה: נכון, בהתאם לחוק שלה.

אנדרי קוז'ינוב: זו ההגדרה, בהתאם לחוק שלה.

אנדרי קוז'ינוב: זה א'.

אנדרי קוז'ינוב: ב', לגבי משרד המשפטים, דבר ראשון, איך אתם מסבירים שאתם בעצם, בזה שאתם מנסים למנוע, כמו שהגדרת תקלה ציבורית, אתם מונעים זכות חוקתית של זוג להתחתן בתקופת פנדמיה כשאין שום פתרון אחר בזה שאתם מתרצים את זה בכך שיהיה קושי להתגרש אחר כך.

אנדרי קוז'ינוב: יש קושי להתגרש גם היום לאותם זוגות שהתחתנו בחו"ל, כמו שאמרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, אני חושבת שאולי הגיע הזמן שמשרד המשפטים יידרש לבעיה הספציפית הזאת בעת הזו.

אנדרי קוז'ינוב: לכן הבקשה היא שתמצאו פתרון חוקי כרגע, שלא תגידו שזה בלתי אפשרי, אלא תמצאו פתרון אפשרי שייתן עכשיו מענה לאותם זוגות שהזכות החוקתית שלהם נפגעת, ובלי להתייחס לאותן התקלות הציבוריות מלפני 25 שנה.

מרב מיכאלי: כוכבית, סליחה, גברתי יושבת הראש, רק ממש בקטנה, יש הצעת חוק שלנו גם שתאפשר גירושין אזרחיים למי שנישאו בנישואים אזרחיים ולא ברבנות.

מרב מיכאלי: אז אם אתם ממש רוצים אפשר להעביר את זה, זה גם יפתור את הבעיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ממש, כן, אין ספק שזה ממש עכשיו – לא מחוקקים שום דבר, את זה - - -

אנדרי קוז'ינוב: לא, לכן השאלה ממשרד המשפטים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם יכולים להגיע למצב שהיא גם תענה, חברים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

יבגני סובה: אבל היא לא עונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנה עכשיו היא תענה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה, רחל.

רחל ספירו: אני מסכימה ומבינה את דברי חברי הכנסת, אני אומרת, זה מה שהיה אז, אנחנו כמובן נעשה בחינה, עוד פעם, לא הספקנו לעשות את זה בטווח הזמן הקצר שהיה מאז שנקבע הדיון בוועדה ואנחנו נידרש לזה ככל שתרצו, או ככל שאפילו דרג מדיני ירצה אנחנו נבחן את זה.

רחל ספירו: ואני כן אשמח אם איתי יוכל להשלים איזה שהיא מילה לגבי ההיבט שעלה פה מבחינת השטח של השגרירות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, איתי, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עורך הדין איתי אפטר.

איתי אפטר: תודה רבה, שמי איתי, אני ממחלקת ייעוץ וחקיקה משפט בינלאומי.

איתי אפטר: אני אשלים בקצרה.

איתי אפטר: קודם כל אנחנו, בדיוק כמו משרד החוץ, מבחינתנו זה חד משמעי שנציגות או קונסוליה היא שטח של מדינת ישראל.

איתי אפטר: הדין הישראלי, לשאלות שעלו קודם, חל באופן מלא.

איתי אפטר: יש הוראות לגבי חסינות, לגבי קונסוליה ולגבי שגרירות, אבל זה לא אומר שהדין הישראלי לא חל.

איתי אפטר: יש מחויבות במקרה הזה של נורבגיה, וגם של מדינות אחרות, לכבד את הדין הישראלי כולל כמובן את הדינים שרחל הזכירה קודם.

איתי אפטר: אנחנו כן רוצים להגיד שגם בדקנו כתיבה ומחקר שנעשה בנושא של התנהלות של קונסוליות זרות בחו"ל בעניין הזה וראינו שזה נושא מאוד מאוד רגיש, זה יחסית נדיר שקונסולים מסכימים לחתן אזרחים שהם לא אזרחים שלהם.

איתי אפטר: הדגש המרכזי, ואני חושב שזה די מובן כבר, שחייבים את הסכמת המדינה המארחת.

איתי אפטר: זאת אומרת בכל מקרה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל אתה המדינה המארחת.

איתי אפטר: נכון, חייבים את הסכמת מדינת ישראל והדינים חלים.

איתי אפטר: אז זה מבחינת המשפט הבינלאומי.

איתי אפטר: נכון, זה ברור וחשוב להדגיש את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, אחרי שאמרנו את כל זה, מה עמדת המדינה המארחת, משרד המשפטים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם משרד המשפטים מתכוון להתכנס ולחשוב על אופציה שתיתן אפשרות לאזרחי מדינת ישראל, שזאת זכותם בעת הזו, המסובכת כל כך, להתחתן כאן?

רחל ספירו: אני לא יודעת להגיד את עמדת משרד המשפטים כי, עוד פעם, הנושא עלה, אני נדרשתי לזה כרגע מבחינת הייעוץ המשפטי לממשלה.

רחל ספירו: שר המשפטים לא היה מעורב בזה בזמנו, לא יודעת אם צריך עכשיו, אבל אני אומרת שבסוף בזמנו זה היה ברמת ראש הממשלה, שר החוץ ושר הפנים, ככל שהחברים פה יידעו להגיד עמדות שלהם, אבל פה במה ששאלתם מבחינת הייעוץ המשפטי לממשלה, אז מה שאמרתי, ככל שזה יעלה אנחנו נעשה בחינה מחדש כרגע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עורכת הדין אודליה אדרי מהלשכה המשפטית של רשות האוכלוסין וההגירה, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום לך, גברתי, אתם בעצם המחותנים השניים של הצורך באישור לאותה אופציה קונסולרית ואני אשמח להבין את עמדתכם.

אודליה אדרי: אז קודם כל כפי שאמרה רחל ואמר איתי ואמרה רוני ושאר היועצים המשפטיים בוועדה, מבחינה משפטית מה שבית משפט באותו בג"צ משנות ה-90 קבע זה שיש הבחנה בין הרישום במרשם האוכלוסין לבין התוקף.

אודליה אדרי: מבחינת החוק הרישום בפרט המצב האישי לא מהווה ראיה לנכונות הרשום בו ולכן לא היה מקום להכריע בשאלת התוקף ודי היה להכריע בחובת הרישום מאחר שהוצגה תעודה ציבורית בפני פקיד הרישום והוא נדרש לרשום.

אודליה אדרי: זה היה המצב המשפטי אז וזה המצב המשפטי היום.

אודליה אדרי: ברגע שמוצגות בפני פקיד רישום תעודות ציבוריות המעידות על נישואים פקיד הרישום רושם ולא בוחן את שאלת התוקף.

אודליה אדרי: באותו מקרה שנדון בשנות ה-90 אכן השאלה המשיכה, מאחר שהתבקש גם מעמד לבת הזוג הזרה בעקבות הנישואים, והבקשה לא אושרה.

אודליה אדרי: זאת אומרת מבחינת שאלת התוקף באותו מקרה של נישואים קונסולריים של אזרח ישראלי לאזרחית זרה לא הוכר התוקף ולכן הבקשה למעמד נדחתה.

אודליה אדרי: וזה נכון גם היום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, בואי נחזור מההיסטוריה למציאות.

יבגני סובה: אנחנו מדברים על שני אזרחי מדינת ישראל.

יבגני סובה: אל תכניסי את הסיפור הזה של בן או בת זוג שהוא מחוץ לארץ שהוא רוצה לקבל מעמד, שני אזרחים ישראלים שהם אפילו, לא יודע, הגיעו מגיל צעיר פה, יש כאלה שנולדו כאן, שני אזרחים לחלוטין, מה עמדתכם בעניין הזה?

יבגני סובה: איך אפשר לפתור את הסוגיה הזאת בתקופת הקורונה, שזה דבר נדיר ביותר.

יבגני סובה: תצאו קצת מהקופסה הזאת, תציעו משהו.

יבגני סובה: אני מבין שאת נשלחת להגן פה על המשרד, אבל זה לא בסדר שלא שר הפנים ולא סגן השר לא נותנים מענה לדבר הזה.

יבגני סובה: אנחנו לא כועסים עלייך באופן אישי, אבל זה קצת מגוחך שאת מדברת על נושא וחושבת שאנחנו לא מבינים שאת מנסה להסיט את הנושא הזה.

אודליה אדרי: לא, ממש לא, חס וחלילה, אני מנסה לענות מה המצב המשפטי.

יבגני סובה: ככה זה נשמע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יבגני, בוא ניתן לה, בבקשה, לענות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אשמח להבין ממך, גברתי, אם אפשר, מהי עמדת השר, האם את מייצגת פה את עמדת השר ומה עמדת השר לגבי הסוגיה הזאת שנמצאת לפתחנו?

אודליה אדרי: כן, אז כמובן שאני מייצגת את עמדת השר, ערכנו בירור מול השר והשר לא מוצא לנכון לשנות את המדיניות בימים אלה.

אודליה אדרי: שוב פעם, חשוב להבין, זו לא מדיניות של השר, זה המצב המשפטי הקיים בישראל מאז 95' ועד יום, שיש חוק שקובע כיצד ניתן להינשא בישראל.

אודליה אדרי: לכן הנושא הזה של נישואים קונסולריים הוא - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל החוק הזה כרגע לא מאפשר למאות זוגות להתחתן.

יבגני סובה: שיכולים להתחתן.

אודליה אדרי: זה לא שהוא לא מאפשר.

אודליה אדרי: שוב פעם, זה המצב המשפטי.

יבגני סובה: אין טיסות לישראלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב, תיכף נגיע לטיסות.

יבגני סובה: אתם כאילו עיוורים, אתם לא רואים את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל באמת זה קושי אמיתי וזה קושי גדול וזה נמשך כבר שמונה חודשים ומי יודע מתי זה ישתנה ובאמת הנושא של המדינות הירוקות, העבירו לי פה את הרשימה, אבל אנחנו יודעים שזה באמת משתנה חדשות לבקרים וחתונה זה לא בדיוק משהו שעושים מהיום להיום, צריך איזה שהוא תכנון, אנשים צריכים לקחת חופש, כלומר אתם באמת חייבים להבין שיש כאן מצוקה אמיתית של הרבה מאוד זוגות ושאתם צריכים, כמו שאמר חבר הכנסת יבגני סובה, לצאת ולחשוב מחוץ לקופסה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת שזה דורש מכם אתגר.

אודליה אדרי: זה לא דורש מאיתנו, זה מה שאני מנסה להסביר, זה לא לפתחו של שר הפנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה לא? זה בהחלט לפתחו של שר הפנים.

אודליה אדרי: לא, זה לא.

אודליה אדרי: מה ששר הפנים מוסמך לעשות זה לרשום את הנישואים ואת זה הוא רושם.

אודליה אדרי: התקלה המשפטית שקרתה בעקבות בג"צ שרה גולדשטיין באה לפתחו של שר הפנים ולכן בשיתוף פעולה איתו - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אם אין לשר הפנים עמדה אז בואו נעשה את זה.

אודליה אדרי: לא, יש לו עמדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז מה העמדה?

אודליה אדרי: אמרתי, שהוא לא מוצא לנכון לשנות את המדיניות.

אודליה אדרי: זו לא מדיניות רק שלו, זו מדיניות של מדינת ישראל מאז הקמתה.

רוני טיסר: אבל, אודליה, אי אפשר להגיד שזה לא לפתחו ואז להגיד את העמדה שלו.

אנדרי קוז'ינוב: או להגיד שיש לו עמדה והוא לא רוצה לשנות.

יבגני סובה: בגלל זה אני מתעצבן כי את חושבת שאנחנו פה ילדים קטנים ואת צוחקת לנו בפנים, אז לפחות תגידי שזו העמדה, שאת מגנה על השר, סליחה.

יבגני סובה: אי אפשר ככה להתנהג כלפי חברי כנסת, יושבת פה ועדה שדנה פעם שנייה בנושא הזה ואת צוחקת לנו בפנים ואומרת שזה לא לפתחו וכן לפתחו.

יבגני סובה: סליחה, אי אפשר ככה לדבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב, אני מבקשת, יבגני, גם - - -

יבגני סובה: לא, זה מעצבן.

יבגני סובה: אני רגוע, אני מנסה לכבד את הפקידים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל ההשתלחות הזאת בפקידים היא לא - - -

יבגני סובה: אבל לפעמים ההשתלחות שלה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היא לא משתלחת, היא מביעה עמדה ואתה משתלח בה ואני לא אוהבת את זה.

יבגני סובה: כן, היא צוחקת לנו בפנים.

יבגני סובה: אני בדרך כלל רגוע ומכבד, אבל אי אפשר ככה לצחוק לנו בפנים ולהגיד שזה לא עמדת השר וזה כן עמדת השר.

יבגני סובה: סליחה.

יוראי להב-הרצנו: אפשר לשאול אותה שאלה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה, יוראי.

יוראי להב-הרצנו: שלום, גברתי, אני מבין שהנושא נידון על ידי השר והוא קבע שאין לשנות את המדיניות, השאלה איזה חלופות אחרות יש לשר ולפקידות הבכירה במשרד להציע למצוקה הגדולה שנמצאים בה מאות ואולי אלפי זוגות צעירים במדינת ישראל שמציאות החיים שלהם נעצרה?

אנדרי קוז'ינוב: אני יכול רק להשלים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': די, בלי עוד שאלות פולו אפ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו הבנו את השאלה, נשמח לתשובה.

יוראי להב-הרצנו: וזה חונה במשרד שלכם, אז אני שואל אילו חלופות יש.

אנדרי קוז'ינוב: בהמשך לשאלה של יוראי - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנדרי, הוא שאל שאלה, תן לה לענות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נו באמת, אי אפשר ככה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא העניין פה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

אודליה אדרי: קודם כל אני מתנצלת אם מהחיוך שלי הובן שאני צוחקת או מזלזלת בדברי חברי הכנסת, חס וחלילה.

אודליה אדרי: מה שניסיתי להסביר, וזה גם במענה לשאלות שלכם, זה שהמדיניות של נישואים וגירושים בישראל אינה בסמכותה של שר הפנים, לא חוק השיפוט ולא דבר המלך, אף אחד מהם לא בסמכותו של שר הפנים.

אודליה אדרי: שר הפנים מוסמך רק לרשום את הנישואים, זאת הסמכות שיש בידו.

אודליה אדרי: לכן מה שהמשכתי להסביר זה שהאיגרת שיצאה בשנת 95' יצאה בשיתוף עם שר הפנים מאחר ששר הפנים הוא זה שנתקף בעתירה בנוגע לרישום במרשם של הנישואים, ושר הפנים ממשיך גם היום לרשום את הנישואים ככל שהם נערכים בקונסוליה.

אודליה אדרי: הסמכות להוציא איגרת לקונסוליות בבקשה להתיר נישואים בניגוד למצב המשפטי בישראל לא נתונה לשר הפנים, היא נתונה לכלל הממשלה או למחוקק.

יבגני סובה: סליחה, השאלה הייתה הפוכה, האם הוא יקבל את הנישואים.

יבגני סובה: אודליה, השאלה הייתה הפוכה, אם שר הפנים לא יתנגד סביר להניח שמחר, בעזרת ה' ובעזרת כחול לבן אולי בתוך הקואליציה, יהיה דיון בתוך הממשלה ואז נראה את שר הפנים מתנגד, הוא יאיים בבחירות מוקדמות אם אנחנו נעשה את זה.

יבגני סובה: אני אשמח מאוד, אני אשמח מאוד עם הדבר הזה, ואז נחזור לדיון הזה, ניזכר בדבריה של עורכת דין אודליה שתגיד שאין עמדה ואז אנחנו נראה את שר הפנים.

יבגני סובה: זאת הסיבה שהוא לא הופיע בפני הוועדה, הוא לא רוצה לדבר על זה.

אודליה אדרי: לא, לא.

אודליה אדרי: רגע, אני רוצה להשלים את המשפט.

יבגני סובה: אם את אומרת שאין לו עמדה, שלא יתנגד, שהממשלה תמצא פתרון בלעדיו.

יבגני סובה: אנחנו נמצא פתרון.

אנדרי קוז'ינוב: אני רק רוצה לחדד, למעשה מה שאת אומרת שזה לפתחו של משרד החוץ ואם משרד החוץ עכשיו ייתן הוראה לקונסוליות או יבטל את האיגרת אתם תרשמו את הנישואים האלה.

אנדרי קוז'ינוב: זה מה שאת אומרת.

אנדרי קוז'ינוב: זה א'.

יבגני סובה: היא לא תגיד כן כי זה לא המצב.

אנדרי קוז'ינוב: ב', שאלה, מה את אומרת ומה את עושה אם זוג ידוע בציבור שעובר טיפולי הפריה ולא יכול לקבל את זה, עכשיו כרגע מגיש נגדכם בג"צ, כי זו זכות יסוד, איך אתם באופן משפטי מסבירים שלשר הפנים אין עמדה והוא מתנגד וזה בכלל לפתחו של שר החוץ?

אנדרי קוז'ינוב: כאילו, חבר'ה, אתם באמת תמצאו משהו שמאפשר את הפתרון הספציפי לרגעים האלה לפתור את זה לעשרות זוגות ולמאות זוגות.

אודליה אדרי: אני לא מבינה איך זה הובן מדבריי, אני אנסה להסביר שוב.

אודליה אדרי: זה לא נתון לפתחו של שר החוץ, זה נתון לפתחו של המחוקק או של הממשלה.

אודליה אדרי: זה המצב המשפטי בישראל.

אודליה אדרי: לכן שר הפנים לא יכול להחליט על דעת עצמו לשנות את המצב המשפטי בישראל, זה לא נתון לפתחו, אבל אם - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תראי, אבל אנחנו נתקלנו פה באיגרת - - -

אודליה אדרי: רגע, שנייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האיגרת הזאת מ-95' היא מתוקף מה?

אנדרי קוז'ינוב: היא מתוקף בקשה של ראש הממשלה ושר ה - - -

יבגני סובה: כשהוא היה שר הפנים ב-95'.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא חוקק פה חוק.

רוני טיסר: אני מציעה שמשרד החוץ יתייחסו לזה, מתוקף מה יצאה האיגרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת לא חקיקה.

יבגני סובה: את רואה שיש פה בעיה משפטית שהיא מובנית בתוך ה – יש פה סתירה, נכון?

יבגני סובה: אנחנו אומרים על משהו ש – טוב, לא חשוב, בסדר, בואו נשמע את העמדה.

יוראי להב-הרצנו: לא, זו הייתה דרישה של ממשלת ישראל, של שר הפנים דאז והיועץ המשפטי לממשלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, אני רק אומרת שאין פה צורך בשינוי חוק, כל מה שלכאורה מספיק, שאם הדבר הזה לא היה קיים, אם המכתב הזה לא היה קיים אז בעצם היה ניתן לקונסוליות לעשות את הנישואים האלה כמו שהם עשו בעבר?

אודליה אדרי: לא, זה בדיוק העניין.

אודליה אדרי: אם תקראו את פסק הדין בעניין של שרה גולדשטיין, פסק הדין מפרט את עמדת המדינה לגבי המצב המשפטי והתקלה המשפטית שקורית במסגרת נישואים קונסולריים.

אודליה אדרי: יש דין בישראל שקובע כיצד ניתן להינשא ולכן הדין הישראלי חל גם לגבי הקונסוליות וכשקונסוליה משיאה בישראל - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז בואי, גברתי, נתייחס לתקלה הזאת שקוראים לה קורונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את יודעת, קרתה תקלה, כבר כמה חודשים אנחנו בתוך התקלה הזאת ונראה שמדובר בתקלה מתמשכת, אז מה מדינת ישראל באמת יכולה להציע לזוגות, ומדובר פה בהרבה מאוד זוגות שרוצים להתחתן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שואלת אותך, אתם חושבים על זה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מטריד אתכם?

אודליה אדרי: ודאי והשר עוסק רבות במתן פתרונות לקורונה ואפשר להגיד גם שמבחינת השר הוא עושה הכול כדי שהשמים יהיו פתוחים ואזרחים יוכלו לצאת, אבל בכל הנוגע למצב המשפטי בישראל זה לא נושא שהוא יכול לשנות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר אתם עומדים על כך שהפתרון היחיד זה לנסוע מכאן, לנסוע ולטוס ולהתחתן בחו"ל?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה הפתרון היחיד?

אודליה אדרי: כרגע המצב המשפטי הוא קיים, אין לנו מה להוסיף מעבר לכך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו בזום את עורכת הדין סמדר דקל נעים, ראש היחידה המשפטית של ארגון 'ישראל חופשית'?

יוראי להב-הרצנו: המצב המשפטי זה כאילו תירוץ, המצב המשפטי הוא בריאה של המחוקקים.

אנדרי קוז'ינוב: אבל אם האיגרת או הדרישה יצאה מטעם שר הפנים דאז וזה עבר, זאת לא הייתה אפילו החלטת ממשלה ככל הנראה וזה איכשהו התייחס לבג"צ - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, עורכת הדין סמדר דקל נעים, את יכולה לענות לי לשאלה אם זוגות יכולים להתחתן היום בקפריסין למשל?

סמדר דקל נעים: אני חושבת שהשאלה הזאת היא פחות או יותר נענתה, זה תלוי אם אפשר להגיע לקפריסין, אם לקפריסאים יש קבלת קהל בעיריות, אם אפשר לטוס לשם, אם יש לשם טיסות.

סמדר דקל נעים: כמו קפריסין כך כל מדינה אחרת.

יבגני סובה: נראה לי שקפריסין היא לא ירוקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היא אדומה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ממתי זה?

יבגני סובה: מעכשיו.

יבגני סובה: אתה מסתכל, אתה רואה שצ'כיה וקפריסין הן שתי מדינות אדומות.

יוראי להב-הרצנו: מאוד אדומות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לי נתנו את הרשימה, גם איטליה, גרמניה, לטביה, ליטא, סרביה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש מדינה שאת יודעת שאפשר לנסוע אליה בימים אלה ממש ולהתחתן בה?

סמדר דקל נעים: אני לא יודעת, אנחנו ב'ישראל חופשית' גם לא עסוקים בלשלוח אנשים לחו"ל לעשות נישואים אזרחיים כי אנחנו חושבים שזו טעות.

סמדר דקל נעים: צריך לזכור שמי שנישא בנישואים אזרחיים מתגרש ברבנות אם שני בני הזוג הם יהודים, זה דבר ראשון.

סמדר דקל נעים: עכשיו, לגבי אם אפשר או אי אפשר לנסוע, אנחנו בעיצומה של מגפה, הדירוג שלנו משתנה, הדירוג של המדינות משתנה, יש טיסות, אין טיסות.

סמדר דקל נעים: בואו נזכור שלאנשים אין כל כך עכשיו כסף - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון, אין ספק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת שהביטולים האלה של הטיסות חדשות לבקרים זה עולה המון כסף, אנשים פה מפסידים הרבה מאוד כסף, זה ברור לגמרי.

סמדר דקל נעים: עוד דבר שצריך לזכור הוא שגם זוגות שיכולים ואפילו רוצים משום מה להינשא ברבנות, גם זה לא ממש אפשרי עכשיו, אנחנו נמצאים כמעט תשעה חודשים במצב שבו זוגות פשוט לא מתחתנים, לא מתחתנים בשום דרך.

סמדר דקל נעים: גם אם אני רוצה ללכת לעשות חופה במרתף של בית הדין הרבני בתל אביב, עם מניין ועם רב של הרבנות - - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש הרבה חתונות קטנות שעושים עם עשרה, 20 איש.

סמדר דקל נעים: אפשר לעשות את זה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוודאי, 20 איש מותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני ראיתי חתונות נחמדות מאוד.

סמדר דקל נעים: יכול להיות, יכול להיות שאם זה מה שאנשים רוצים לעשות, אבל בני זוג - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה לא? זה בסדר גמור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם ממש רוצים וחייבים עכשיו להתחתן זה אפשרי.

יבגני סובה: מיקי, בואו לא נערבב שמחה ברישום, יש רישום נישואים ויש שמחה.

יבגני סובה: השמחה זה משהו אחר, אף אחד לא מבקש לעשות פה שמחה עם 300 איש, מבקשים רישום נישואים.

יבגני סובה: הרבה פעמים רישום ושמחה זה לא הולך ביחד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו צריכים להתקדם לסיום, אבל ולאד פינקלשטיין ביקש רשות דיבור להציג מתווה פתרון נוסף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני תמיד אשמח לשמוע אם יש עוד פתרונות.

ולאד פינקלשטיין: שלום רב, שלום חברי הוועדה הנכבדים, יושבת הראש.

ולאד פינקלשטיין: רציתי להציע מתווה קצת שונה, חדש אולי, שיכול מאוד להיות שיפתור את בעיית מתקל הדינים שחברי הוועדה דנו בדקות האחרונות.

ולאד פינקלשטיין: הבעיה הכי גדולה עם הנישואים הקונסולריים, כפי שהציגו משרד הפנים ומשרד החוץ, זה איזה שהוא מתקל דינים שחל בין הדין הישראלי לדין המדינה הזרה.

ולאד פינקלשטיין: מה שאני מציע, כחלק מהעבודה של מכון המחקר שאני עומד בראשו, זה לנסות לקדם נישואים על גבי כלי שיט.

ולאד פינקלשטיין: יש כמה מדינות שמאפשרות נישואים במים בינלאומיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה?

ולאד פינקלשטיין: יש כמה מדינות שמאפשרות נישואים על גבי כלי שיט שנושאים את הדגל שלהן.

אנדרי קוז'ינוב: כן, היה כבר קזינו מחוץ לאילת, יצאו מהמים הטריטוריאליים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מעניין, אולי זאת אופציה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חכו, תשמעו, אולי זאת אופציה?

ולאד פינקלשטיין: כל מה שקשור לעיסוק פלילי כזה או אחר אני מסכים שזה נורא, כל מה שקשור לאפשר לאזרחים להתחתן 12 מייל מהחוף, בהשגחה של רשויות הממשלה, לדעתי זה רעיון טוב, זה לא רעיון רע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פניתם עם זה למישהו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פניתם למשרד הפנים?

ולאד פינקלשטיין: יש את החוק המלטזי, את מלטה שמאפשרת תוך רישום די קצר לקבל תעודת נישואים ולהתחתן על גבי כלי שיט.

ולאד פינקלשטיין: אני אגיד לכם מה, לפני הקורונה כל העניין הזה היה נתון לספינות יוקרה, אנשים שרצו להתחתן בים, זה היה מין שואו כזה.

ולאד פינקלשטיין: היום עם הקורונה אין שום ספינות יוקרה יותר, אין את הספינות שעושות את הקרוזים בקריביים, אבל החוק עדיין נשאר, והדבר היפה בזה שאין שום קשר לאיזה שהיא קונסוליה או לאיזה שהוא גוף של מדינה זרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז בעצם מה שאתה מציע זה ספינה מלטזית שתעמוד מחוץ למים הטריטוריאליים של מדינת ישראל ותחתן זוגות?

ולאד פינקלשטיין: היא יכולה לעמוד גם בתוך המים הטריטוריאליים של מדינת ישראל, לצאת 12 מייל, 20 קילומטר מהחוף, אתם מכירים, יש את הסירות בעכו וביפו שעושות תמורת שקלים בודדים איזה שהוא טיולון קטן, אז זה יהיה טיולון קצת יותר ארוך, אבל לא יהיה פה מתקל דינים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק צריך שלא יהיה מחלת ים.

אנדרי קוז'ינוב: אני פשוט חייב להודות - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה אתה אומר, זה מדינה מגוחכת קצת הפך להיות, הא?

אנדרי קוז'ינוב: לא, אני חייב להודות שאפשר לפנות גם לאילון מאסק שישלח איזה חללית מחוץ לאטמוספירה של מדינת ישראל ונתחתן שם, למה לא?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, אבל תשמע, אי אפשר מצד אחד לבקש יצירתיות ומצד שני ש - - -

אנדרי קוז'ינוב: לא, אבל לפי הדין הימי הבינלאומי לקברניט הספינה ניתנת סמכות במקרים מיוחדים לחתן זוג על גבי ספינה.

אנדרי קוז'ינוב: נכון, בים הפתוח, זה קיים, זה עוד מהמאה ה-18, זה קיים, זאת אומרת אפשר ליישם את זה.

אנדרי קוז'ינוב: זה יצירתי, אבל בסופו של דבר בואו, אנחנו עדיין אמורים להיות מדינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לשמוע את עמדת משרד הפנים על זה.

רוני טיסר: משרד המשפטים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משרד המשפטים, רחל ספירו, נתנו לכם חומר לדיון.

רחל ספירו: כן, שמעתי את ההצעה, אני אשמח אם איתי יתייחס בתחום של המשפט הבינלאומי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, איתי, בבקשה.

איתי אפטר: אני אתייחס בקצרה, למרות שבאמת לא הכרנו את זה קודם.

איתי אפטר: צריך לחשוב על זה, אבל באמת מחוץ ל-12 מייל זה באמת 12 מיילים ימיים שזה 20 קילומטר ומבחינת ההגדרה זה מחוץ לשטח מדינת ישראל ואז זה לא כל כך משנה.

איתי אפטר: זה באמת יצטרך להיות על ספינה עם דגל זר, אז אני מניח שלפחות מהבחינה הזו אולי זה באמת יהיה כמו נישואים בקפריסין או במדינה אחרת, אבל זה משהו - - -

יבגני סובה: בוא נסכם שאתם לא תעכבו, בוא נסכם שאם אנחנו ניזום את המהלך הזה שלפחות לא תעכבו ולא תסבירו לנו מה היה לפני 30 שנה.

יבגני סובה: בוא נסכם את זה, נוציא משהו חיובי מהדיון הזה, חוץ מהעצבים האינסופיים האלה.

יוראי להב-הרצנו: לא, באמת, זה אבסורד.

יבגני סובה: נגיד שאתם לא תעכבו את הדבר הזה, אולי יהיו אנשים שירצו להרוויח כמה גרושים בתקופת המשבר הכלכלי, למה לא?

יבגני סובה: מה הבעיה?

יבגני סובה: אנשים ישלמו כמה מאות שקלים ויעשו את הרישום הזה.

יוראי להב-הרצנו: איזה רשות מוציאה מסמך נישואים?

אנדרי קוז'ינוב: לא, זה הקברניט.

יוראי להב-הרצנו: מה זה הקברניט?

יוראי להב-הרצנו: לפי איזה חוק?

אנדרי קוז'ינוב: לא, יש דין מים פתוחים, דין ימי של מים פתוחים.

יבגני סובה: לא יודע, תשלחו קברניט מקפריסין עם תעודה קפריסאית.

יוראי להב-הרצנו: לא, אבל זה לא השטח הטריטוריאלי של קפריסין.

אנדרי קוז'ינוב: לא, הספינה תחת דגל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מים בינלאומיים.

יוראי להב-הרצנו: שמה הדין שם?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא יודעת, אתה מבין את הסוגיה הזאת?

איתי אפטר: צריך לבדוק, אולי זאת סוגיה.

איתי אפטר: אם באמת זה משהו שיהיה צורך לבדוק אז נוכל לבדוק את זה גם מההיבט הבינלאומי.

יוראי להב-הרצנו: יש לנו סירה עם דגל ארצות הברית, אני אתחתן.

יבגני סובה: סירה מקפריסין, עם דגל קפריסין שמתקרבת לחוף ישראלי, ייחשב כשטח של קפריסין?

יבגני סובה: הרי למה אנשים טסו לקפריסין?

יבגני סובה: כי זה זול, זה טיסות קצרות ולכן הם טסו ולכן קפריסין פתחה את שעריה כי היא הבינה שאפשר להרוויח על זה, כי בסוף הם לא עושים את זה בחינם.

יבגני סובה: ספינה קפריסאית עם דגל של קפריסין בשטח של 20 קילומטר מהחוף ייחשב כשטח של קפריסין?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ייחשב כמים בינלאומיים.

איתי אפטר: כן, זה לא ייחשב כשטח של קפריסין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אשמח אם תבדקו את זה במשרד המשפטים, את הסוגיה הזאת.

אייל סיסו: אם אפשר רק נקודה על הנושא הזה, כשעושים את רישום הנישואין לדוגמה בחו"ל חייבים להירשם בנציגות פה בארץ צריכים לאמת את המסמכים באפוסטיל שאכן זו רשות זרה.

אייל סיסו: השאלה, הספינה הזאת, אם יהיה כזה רעיון מה המשמעות של זה, מי יהיה הגורם המחתן, האם זה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה גם מסוג הדברים ש - - -

אייל סיסו: נכון, זה דברים שצריך לחשוב עליהם.

איתי אפטר: זה תלוי גם בדין של מדינת הדגל.

אנדרי קוז'ינוב: זה פשוט הזוי, אנחנו חוזרים לתחילת הדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם זה ספינה ממלטה, אז מן הסתם זה יהיה רשות של - - -

אנדרי קוז'ינוב: ואז משרד הפנים או משרד החוץ יבקשו לטוס למלטה ולהשיג את האפוסטיל המקורי ממשרד החוץ שלהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב, לא זה, אבל סתם אני חושבת שזה בתוך כל מה שאנחנו מחפשים, אבל אין ספק, ואני אומרת את זה שוב, למדינת ישראל יש מחויבות כלפי האזרחים שלה ובמציאות הזו שבה נמנעת מאזרחי מדינת ישראל זכות בסיסית התפקיד שלנו הוא למצוא את הפתרון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה נחמד שיש פתרונות יצירתיים, אבל אנחנו גם צריכים לחשוב האם אין מקום לעשות באמת ישיבה במשרד המשפטים שתנסה לחשוב על פתרון בתוך החוק הקיים, אם זה רישום הזוגיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת שזה, כמו שהגדירה רחל מקודם, תקלה ציבורית, כי מדובר בנושא שהוא רגיש ויש לו השלכות, אבל אני חושבת שהמציאות היום היא כזו שמחייבת איזה שהיא חשיבה עמוקה, גם של משרד הפנים וגם של משרד המשפטים לתת פתרון סוף סוף לבעיה הזאת שמטרידה כל כך הרבה זוגות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מילות סיכום, בבקשה, חברי הכנסת?

אנדרי קוז'ינוב: שוב, אני רוצה להפליג קצת לרגע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': להפליג?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תיזהר.

אנדרי קוז'ינוב: לא, כל מה שאמרת אני חותם עליו במאה אחוז, אבל אני רוצה להפליג, באמת להפליג למחוזות האבסורד ואם כבר מהזוגות הלא נשואים נמנעת זכות להפריה או לאימוץ הילדים, אז שמדינת ישראל תגיד שנמנע את זה לתמיד ונציב איזה ספינה ששם תתבצע ההפריה לאותם זוגות, ועוד שאלה, מי יפרה.

אנדרי קוז'ינוב: בואו, חבר'ה, אנחנו צריכים פתרון לא רק יצירתי, אנחנו צריכים פתרון רציני, לעכשיו, לפתור את זה ויפה שעה אחת קודם.

אנדרי קוז'ינוב: שמשרד המשפטים יתכנס יחד עם כל הגורמים במשרד הפנים וימצאו מתווה פתרון לרישום נישואים ולהכרה בתוקף של אותם נישואים בארץ מבלי צורך לטוס לחו"ל, כי אחרת אנחנו נגיע באמת לפתרונות ההזויים האלה של ספינות וחלליות על מנת ששני אזרחים ישראלים יוכלו להתחתן.

יוראי להב-הרצנו: הצורך למצוא פתרונות לאלפי זוגות צעירים שנמצאים במצוקה אמיתית מביא אותנו למחוזות האבסורד והוא מביא אותנו למחוזות האבסורד כי מדינת ישראל מתפרקת מהאחריות שלה, מתפרקת מהאחריות הכי בסיסית שלה לתת את השירותים הכי בסיסיים שמגיעים לאזרחים במדינת ישראל.

יוראי להב-הרצנו: זה מבאס, זה מכעיס, זה מקומם וזה בעיקר מפקיר את הצעירים לגורלם.

יוראי להב-הרצנו: אז כן, אז למי שיש סירה עם דגל אמריקאי הוא יוכל לנסוע שש שעות ללב הים להתחתן, השאלה אם לשם כך הוקמה מדינת ישראל.

יוראי להב-הרצנו: מדינת ישראל הוקמה כדי שכל אחד יוכל לחיות כאן לפי צו מצפונו, ודאי יהודים.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו המדינה היחידה בעולם שרודפת את היהודים בגלל יהדותם, איך זה הגיוני?

יוראי להב-הרצנו: עזבי אותי ואת בן הזוג שלי, שני אזרחים ישראלים שיכולים להתחתן ברבנות, אבל בוחרים ללכת בדרך אחרת, הם יהודים לא פחות מחברי הכנסת החרדים ומהשר החרדי שיושב במשרד הפנים, למה זה מתנהל ככה?

יוראי להב-הרצנו: למה אני צריך לעלות על ספינה?

יוראי להב-הרצנו: בעוד שהסבים שלי היו צריכים לעלות על ספינת מעפילים כדי לעלות לפה אני צריך לעלות על ספינה בשביל להתחתן ולממש את זכויותיי כיהודי בארץ ישראל.

יוראי להב-הרצנו: זה הזיה.

יוראי להב-הרצנו: זה הזיה, זה ביזיון ואני ממש מצטער, מי שצופה בנו, כל אלפי הצעירים, שאנחנו צריכים להיסחף למחוזות האבסורד בשביל לממש את הזכויות שהסבים שלנו, שהאבות המייסדים של המדינה, נלחמו כדי שנוכל לעשות כאן בארץ שלנו, שהיום היא רודפת את יושביה.

יוראי להב-הרצנו: אז אני ממש מצטער, אנחנו נילחם על כל פתרון, אבסורדי ככל שיהיה, כדי שנוכל להמשיך את החיים תחת הקורונה, אבל אנחנו נסחפים לפתרונות שבעיניי הם ממחוזות האבסורד.

יוראי להב-הרצנו: קפקא לא היה יכול לדמיין לעצמו את התסריטים ההזויים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה, יוראי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מקבלת פה פניות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': באמת אני חושבת שזה נכון, לא נתתי היום בכלל זכות דיבור לנציגים של הזוגות שרוצים לדבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מצטערת, זמננו קצר ואני לא יכולה לתת לכולם.

יבגני סובה: למה?

יבגני סובה: 'ישראל חופשית' דיברו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, אבל נמצאת פה אילנית שוסטר, אני רואה את הצ'ט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אילנית, בבקשה, אפשר לתת לאילנית שוסטר לדבר, או ארטיום?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תחליטו ביניכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה, שלוש דקות.

ארטיום ליאונטיב: אז קודם כל אנחנו רוצים להודות באמת לכל חברי הוועדה על ההזמנה, באמת אנחנו שמחים שהזמנתם אותנו ושמעתם את הדברים, גם של חברי הכנסת שאנחנו מתנהלים מולם.

ארטיום ליאונטיב: כאמור, שמי ארטיום ליאונטיב ואני פועל החל מחודש מאי לקידום הסדר ביניים שיעניק מענה הגון בתקופת הקורונה לזוגות שמנועים מלהתחתן במצב שגרה.

ארטיום ליאונטיב: כמו שציינתם כאן, בחודשים האחרונים הצטרפתי ליוזמה נהדרת בשם 'חתונה אזרחית לא דוחים', יש פה הרבה חברים שנמצאים כרגע בשיחת הזום הזאת גם, שהיא מונה כבר כרגע מאות רבות של זוגות וכמעט אלפי זוגות ונציגים מטעמה, כולל אנוכי ובת זוגי שנמצאת פה איתי.

ארטיום ליאונטיב: הם הגיעו כבר לתקשורת בחודשים האחרונים ובאמת קידמו בצורה ניכרת את הסוגיה הזאת, אבל עם זאת, כמו שאתם רואים, אנחנו עדיין במצב שאין לנו שום פתרון עבורנו, לא פתרון זמני וגם לא פתרון קבוע כמובן.

ארטיום ליאונטיב: המטרה שלי כאן היא להשמיע את הטענות, גם שלי, וגם להוות איזה שהוא קול עבור טענות של אלפי, זה אלפי ועשרות אלפי זוגות, זה לא מאות ולא אלפי אנשים, זה אלפי ועשרות אלפי זוגות שכרגע נמצאים בסיטואציה גרועה ביותר, כמו שאמרת, יושבת ראש הוועדה מיקי חיימוביץ', כבר שמונה חודשים.

ארטיום ליאונטיב: המטרה שלנו בגדול היא לקבל פתרון ביניים, כהוראת שעה.

ארטיום ליאונטיב: אין לנו שום כוונה לשבור את כללי הסטטוס קוו, אנחנו כן מבינים שמדובר בנושא רגיש ומעורר מחלוקת, אבל אין שום היגיון, באמת שאין שום היגיון בלא למצוא מענה עבור אלפי ועשרות אלפי אנשים שנמצאים ללא מוצא בעצם בגלל הקורונה.

ארטיום ליאונטיב: אני רוצה לסיים ורק להגיד שאנחנו דורשים, אנחנו מבקשים ודורשים לקבל מענה זמני באמת בשביל שנוכל לממש עיקרון בסיסי ביותר של זכויות אדם.

ארטיום ליאונטיב: זה דובר בהתחלה של השיחה ביניכם, אבל לא יותר מדי, זה בסך הכול עיקרון בסיסי של זכויות אדם וזה עיקרון של ביסוס הקשר הזוגי, זה הכול.

ארטיום ליאונטיב: דיברתם גם היום וגם בפגישה הקודמת בספטמבר גם על הרחבת חוק ברית הזוגיות וגם באמת על רישום אזרחי בשגרירויות זרות, במקרה הזה יש לנו את שגרירות נורבגיה שכבר הסכימה.

ארטיום ליאונטיב: אנחנו מבקשים שאתם בתור ועדה תאשרו בצורה מיידית מול כנסת ישראל, זה לא משנה אם זה מול משרד המשפטים, זה לא משנה אם זה מול משרד הפנים או מול משרד החוץ, את המתווה הנורבגי הזה בשביל שתוכלו לשחרר אותנו שאנחנו באמת מאות אלפי ישראלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא תלוי בנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק שתבין שזה לא תלוי בנו.

יבגני סובה: זה לא קשור לוועדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא הכוח של הוועדה.

ארטיום ליאונטיב: אוקיי, אבל אתם בתור ועדה כן יכולים לעזור גם בנושא המשפטי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו יכולים לבקש מהמשרדים לנסח התייחסות, אבל אנחנו לא יכולים לתת הוראה לשגרירות נורבגיה לבצע את זה, אין לנו את הסמכות.

ארטיום ליאונטיב: בכל מקרה, מעבר למה שאת אומרת כרגע, אני רק רוצה שתבינו שמדובר במאות אלפי אזרחים ישראלים שאנחנו נמצאים כרגע בתקופה שאין לנו שום מענה, אנחנו נמצאים בתקופה של אתגרים כלכליים ובריאותיים וגם אתגרים בירוקרטיים כמו שיש לנו את האתגר הזה עם הרישום בקורונה.

ארטיום ליאונטיב: ואני רוצה גם לציין, לא דיברתם על זה, וזה מה שאנחנו מדברים גם עם היועצים וגם בינינו, שלא מדובר פה באמת על עניין של ימין ושמאל, הרי זוגות ומעורבים מה שנקרא אלה זוגות שמגיעים מכל קצוות הקשת הפוליטית מן הסתם וגם יש זוגות דתיים שנמצאים כחלק מאיתנו ומההתארגנות שלנו ולכן הדרישה שלנו זה לא משהו מופרז, זו דרישה הוגנת וראויה ואנחנו רוצים לקבל מענה למצב הבעייתי הזה שאנחנו נמצאים בו.

ארטיום ליאונטיב: אם אתם בתור ועדה תוכלו לפעול, אם זה מול משרד המשפטים, אם זה באמת בתור עוד איזה שהוא דיון מהיר נוסף כדי לקדם את זה, הרי יש כרגע פתרון על הנייר, יש את הפתרון הנורבגי.

ארטיום ליאונטיב: לטעמנו זה פתרון שאולי הוא לא מקובל על ידי כולם, אבל זה פתרון טוב, זה פתרון למצב שלנו, זה כרגע מה שיש, בואו נעבוד כרגע עם מה שיש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה, ארטיום, הנקודה הובהרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מודה לכל מי שהשתתף כאן בדיון היום, אני מודה לכל מי שהגיע לכאן פיזית וכל מי שהשתתף בזום ולחברי הכנסת שיזמו את הדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להודות שוב לאנשי משרד החוץ על העבודה המאומצת, בהחלט מרשים, כדי למצוא את האופציה הזאת.

יבגני סובה: לא נתת לי לסכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה, יבגני.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חצי דקה.

יבגני סובה: חצי דקה, אני אהיה ממש בקצרה.

יבגני סובה: אני מבקש ממך, גברתי יושבת הראש, שאנחנו נקרא לממשלה, שתהיה קריאה לממשלת ישראל, שמענו את עמדת משרד הפנים שהוצגה פה כרגע, אם אני מאמין שזאת העמדה אז בואו נציג את זה לממשלת ישראל, לראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, ואנחנו נראה את התגובה של שר הפנים, אם הוא יקבל את הדבר הזה ויגיד שזה, כמו שכתוב היום בחוק, שהוא חייב לקבל את הדין של הנישואים אז אדרבא, אנחנו נשמח לבשר את הבשורה.

יבגני סובה: אני חושב שהדיון חייב להיות ברמה של הממשלה, הממשלה צריכה לקחת את הדבר הזה ולפחות לדון בזה, לפחות שיהיה דיון בנושא הזה כי מדובר, כמו שאת וכולנו אמרנו, באלפי אנשים שסובלים כרגע מזה ולדעתי צריכה לצאת קריאתנו לראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו וראש הממשלה החלופי בני גנץ שיקיימו דיון ואנחנו נשמח כוועדה וכחברי כנסת לעקוב אחרי הדיון בממשלה ונשמע מה תהיה החלטת הממשלה.

אנדרי קוז'ינוב: ורק אם אפשר לבקש גם דיון המשך על מנת לעקוב אחרי העבודה שנעשית במשרד המשפטים ובמשרד הפנים כי הנושא בוער.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מסכימה, בהחלט.

אנדרי קוז'ינוב: אנחנו צריכים כבר לקבוע להם צעדים אופרטיביים כי כל פעם הם יגידו: לא היה לנו מספיק זמן, לא נערכנו, לא בחנו.

אנדרי קוז'ינוב: אז אם אפשר לקבוע דיון המשך ולא להרפות מהנושא הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב, לא נרפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אומרת כאן, אנחנו לא נרפה, נמשיך לעקוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא בטוחה שאנחנו הצלחנו למצוא כאן פתרון היום לכל אותם מאות זוגות שבאמת זו הזכות הבסיסית שלהם, להתחתן, והזכות הזאת נמנעת בגלל משבר הקורונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מברכת את שגרירות נורבגיה שהסכימה לערוך נישואים בשטח שלה וגם שמחה על האופציה הזאת שעלתה, שצריך לבדוק אותה, לעשות נישואים בכלי שיט בינלאומיים, צריך גם לבדוק את הסוגיה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור שזה לא הפתרון, פתרון צריך לבוא מצד מדינת ישראל ואני באמת מצטרפת לקריאה לממשלה למצוא מתווה, גם אם זמני, על מנת שיינתן מענה לכל אותם זוגות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהמשך לדברי נציגת משרד המשפטים אנחנו נבקש לקבל תוך חודש את עמדת המשרד ושר המשפטים לאפשרות שעלתה מבדיקת משרד החוץ לערוך את טקסי הנישואים בתקופת הקורונה בשטח שגרירות נורבגיה וגם לגבי אותו עניין של התוקף של אותו חוזר משנת 1995.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לגבי האפשרות של קיום נישואים בכלי שיט מחוץ למים הטריטוריאליים, נשמח גם לקבל את העמדה של משרד המשפטים לגבי תקפות נישואים כאלה, מה צריך מבחינת הפרוצדורה המקומית לעשות, מה לגבי התקפות, גם משרד הפנים צריך להידרש לזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לגבי האופציה הזאת כל זמן שיש באמת סוגיה מאוד מאוד קשה של שמים סגורים ואי אפשר לטוס ולערוך טקסי חתונה בחו"ל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': וזהו, נמשיך ונעקוב, כמו שאומרים, תודה רבה.