ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 105, 2020-11-02 13:00

יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

יעקב מרגי: 02 בנובמבר 2020, ט"ו בחשוון, תשפ"א.

יעקב מרגי: הנושא: דיון מהיר בנושא: "ישראל בסגר, רוב האנשים בבית ומהירות גלישת האינטרנט נמוכה מאוד ורחוקה ממה שמובטח ללקוחות עליו הם משלמים", של חברי הכנסת - ע'דיר כמאל מריח, אופיר סופר, שלמה קרעי, חמד עמאר.

יעקב מרגי: כפי שאנחנו נוהגים בוועדה, אנחנו נותנים לחברי הכנסת המציעים, לפי הסדר שמופיע בתוכנת הכנסת.

יעקב מרגי: דברי פתיחה לחבר הכנסת קרעי.

יעקב מרגי: בבקשה.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש, תודה לחבריי שהצטרפו לדיון החשוב הזה.

שלמה קרעי: אני אעשה בקצרה, כי אני מעדיף לתת את הזמן לתחקיר שבעקבותיו העליתי את ההצעה הזאת, תחקיר של בועז גולן מ-0404 הוא אתנו בזום.

שלמה קרעי: אשמח שתיתן לו את רשות הדיבור להציג את זה.

שלמה קרעי: העניין פה הוא בעיקר הרמייה כלפי האזרחים.

שלמה קרעי: יכול להיות שאין תשתית מספקת.

שלמה קרעי: יכול להיות שלא בכל מקום אפשר להגיע למהירויות גבוהות, עד שמשרד התקשורת לא יקדם את הרפורמה של הסיבים האופטיים ולא ישלים אותה.

שלמה קרעי: אבל לא ייתכן - - -

יעקב מרגי: אומרים לך 100 ג'יגה, ואתה אפילו לא מגיע ל-40.

אימאן ח'טיב יאסין: 10 ג'יגה.

שלמה קרעי: לפי המסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, חוץ מבזק ומהירות ההורדה שיש לה משהו מינימלי, כל השאר, גם בזק, ו-HOT גם בהורדה וגם בהעלאה, חבילה של 500 מגה בייט, זה המקסימום.

שלמה קרעי: המינימום זה 0.01.

שלמה קרעי: הם אומרים לך בחבילה, יכול להיות שתתקע עם האינטרנט שלך ולא תצליח לעשות כלום, והדבר הזה לא ייתכן.

שלמה קרעי: אם יש פקטורים שמשפיעים על המהירויות האלה, צריכים לומר לאזרח – הבית שלך רחוק, כך וכך מהמרכזייה, ולכן, החבילה שלך היא בין 20 ל-40, בין 40 ל-80, בין 60 ל-70.

שלמה קרעי: אבל לא ייתכן בין 0.01 ל-500, שזה טווח שאומר – אנחנו נעשה מה שבא לנו.

שלמה קרעי: הבנתי שלא קיבלו את התגובה של הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן.

שלמה קרעי: מרכז המחקר והמידע כותב במסמך שלא קיבלו.

שלמה קרעי: אני שמח שאנחנו נמצאים כאן.

שלמה קרעי: אתה, אדוני היושב-ראש של ועדת הכלכלה, תמלא את הפונקציה הזאת של הגנת הצרכן, ואנחנו כאן, נגן על הציבור.

שלמה קרעי: תודה.

יעקב מרגי: היית גאה והיית מבסוט, אם הייתי אומר לך – הדיון מיותר, כי עברנו את הרפורמה ופריסת הסיבים האופטימיים, אבל גם זה מתעכב.

שלמה קרעי: עד שזה יושלם.

יעקב מרגי: אבל עד שזה יושלם, אין ספק שהצרכן צריך לקבל את התמורה בעדה הוא שילם.

שלמה קרעי: בשקיפות מלאה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת אופיר סופר, איננו.

יעקב מרגי: בבקשה, ע'דיר כמאל מריח.

ע'דיר כמאל מריח: אדוני, כבוד היושב-ראש, אני מברכת על הדיון החשוב הזה.

ע'דיר כמאל מריח: אני יכולה להגיד לך, שיש כל כך הרבה משפחות שפונות אליי מהפריפריה שקורסות, כלומר, אין אף אזרח היום שלא יודע מה זה זום, ולא עובד בזום.

ע'דיר כמאל מריח: לפני שבוע הייתי בבית, יחד עם ילדיי שהם שניים במספרם, ואני ובעלי עבדנו ביחד, ארבעה מכשירים מחוברים בו בזמן.

ע'דיר כמאל מריח: מבינים את הבעיות בתשתיות - את הגלישה האיטית שאתה משלם על 100, ומקבל בפועל 10.

ע'דיר כמאל מריח: אני מברכת על הרפורמה של הסיבים האופטיים.

ע'דיר כמאל מריח: אשמח לדעת היום מתי זה מתחיל.

ע'דיר כמאל מריח: אנחנו מבינים שזה ייקח זמן.

ע'דיר כמאל מריח: הפריסה תיקח לפחות חמש שנים, ולי חשוב שכן תתחיל הפריסה דווקא באזורים המוחלשים, דווקא בפריפריה ולא ברשתות שהן מלכתחילה המקומות שהן חזקות בתשתיות.

ע'דיר כמאל מריח: יש כל כך הרבה שאלות.

ע'דיר כמאל מריח: אתה יודע, כמיליון אזרחים לא מחוברים מתוך התשע מיליון.

ע'דיר כמאל מריח: כשליש מהם מיעוטים.

ע'דיר כמאל מריח: יש פה מספרים נוקבים, שאלות קשות.

ע'דיר כמאל מריח: אני רוצה לחקור את זה היום בוועדה יחד אתכם למה זה קורה.

יעקב מרגי: בבקשה, חבר הכנסת חמד עמאר.

חמד עמאר: צהריים טובים לכולם.

חמד עמאר: קודם כל, תודה רבה על הדיון הזה.

חמד עמאר: אני הצטרפתי לדיון הזה בנשיאות, בגלל חשיבות הנושא.

חמד עמאר: גם אני, כמו חברי כנסת אחרים, מקבל הרבה פניות בנושא הזה.

חמד עמאר: אנחנו במצב מאוד חריג.

חמד עמאר: לא רק מדינת ישראל לא ידעה מצב כזה, כל העולם לא ידע מצב כזה.

חמד עמאר: שהילדים צריכים לשבת בבית, ללמוד דרך הזום, אף אחד לא תיאר מצב כזה.

חמד עמאר: אף אחד לא חשב על מצב כזה.

חמד עמאר: עובדתית, זה מה שמתרחש היום.

חמד עמאר: הרבה מאוד יישובים לא מחוברים לתשתית האינטרנט.

חמד עמאר: ואפילו, אם הם מחוברים לתשתית האינטרנט, האינטרנט כל כך איטי אצלם שמתנתק באמצע, שלא נותנת להם את האפשרות אפילו ללמוד כפי שצריך – אני חושב שזו תעודת עוני למדינת ישראל, כמדינה, כי לאותן חברות לא משתלם, ואגיד באופן ברור - ל-HOT, לבזק, להגיע ליישובים במצב כלכלי קשה.

חמד עמאר: קודם כל, אין בנייה רוויה שם, יש בתים רווים אחד מהשני, וצריך לחבר לכל בית, ולהגיע לכל בית.

חמד עמאר: אותן חברות לא משתלם.

חמד עמאר: לכן, כאן, תפקידה של המדינה להיכנס לנושא.

חמד עמאר: תפקידה של המדינה לתת את השוויון לכל אזרח במדינת ישראל.

חמד עמאר: כל אחד מגיע לו.

חמד עמאר: וזכותו של כל ילד במדינת ישראל היום ללמוד דרך הזום – אם במחסור במחשבים, אנחנו לא נוגעים במחסור של המחשבים, מחסור גדול של מחשבים – אני לא מדבר על זה.

חמד עמאר: אבל למי שיש מחשב והוא לא מצליח להתחבר, זו נקודת עוני שלנו כמדינה.

חמד עמאר: אני יודע ומכיר, הרבה אנשי עסקים משתמשים בפלאפון, כי דרך הפלאפון הם יכולים לקלוט, הם יכולים לגלוש, הם יכולים להתקדם.

חמד עמאר: אבל דרך המחשב – הוא צריך לעבוד כמו שצריך, הוא לא מצליח לעשות את זה.

חמד עמאר: לכן, בדיון הזה, אני מקווה שנקבל תשובות ברורות ממשרד התקשורת, מהחברות עצמן.

חמד עמאר: אני לא יודע אם הגיעו לכאן, או יהיו אתנו בזום.

חמד עמאר: מה נעשה, ואיך אנחנו מתקדמים.

חמד עמאר: חוץ מזה, אותן חברות שמבטיחות מהירות מסוימת, אחרי שאנשים מתחברים ומשלמים כסף, ההתחברות היא כל כך איטית – לא נותנת את התמונה האמיתית של התשלום שהם משלמים.

חמד עמאר: לגבי סיבים אופטיים – אצלי בבית, הגיעו אליי, אמרו לי, יש סיבים אופטיים, התחברתי בשפרעם.

חמד עמאר: אני משלם על זה, ואני לא רואה שהשתנה משהו במהירות.

יעקב מרגי: אין סיבים אופטיים.

חמד עמאר: הם אמרו לי סיבים אופטיים.

יעקב מרגי: אני לא רציתי להקדים את המאוחר.

חמד עמאר: הגיעו ואמרו להרבה אזרחים.

חמד עמאר: אחר כך בודקים את זה, ורואים שלא השתנה כלום.

חמד עמאר: לכן, הדיון הזה מאוד חשוב דווקא בתקופה הקשה הזאת.

חמד עמאר: מקווה לקבל תשובות ברורות.

יעקב מרגי: אני מודה לחברי הכנסת המציעים.

יעקב מרגי: נשמע את מרכז המחקר והמידע של הכנסת, שיתנו סקירה בסוגיה הזאת.

יעקב מרגי: בדיונים המקדימים שלי, כיושב-ראש ועדה, עם משרד התקשורת, בסוגיית פריסת הסיבים – חמד, זה לשאלה שלך, כשאמרת איפה שיש כשל כלכלי, המדינה צריכה להיכנס.

יעקב מרגי: אכן, בחקיקה יש מענה חקיקתי, הרי זה תחרותי, זה כלכלי.

יעקב מרגי: בפריפריה, במקומות רחוקים, פריסת סיבים בשביל יישוב, גם אם תחבר את כולו, זה לא נותן אפקט כלכלי.

יעקב מרגי: תוקם קרן שיופקדו לשם כספים – המטרה שלהם היא פריסה באזורים הפריפריאליים.

יעקב מרגי: מה גם, שיש גם הגבלות כלשהן על התחרות.

יעקב מרגי: חשוב לדעת, שבזק כבר פרוסה בחלק גדול מהמדינה.

יעקב מרגי: את הקלפים כל אחד שומר קרוב לחזה.

יעקב מרגי: לצערי הרב, משרד התקשורת רוצה להעביר את החקיקה הזאת בגלל השיתוק הפוליטי – חוק ההסדרים לא הגיע לכנסת.

יעקב מרגי: ביקשנו להפריד את זה מחוק ההסדרים בהסכמה, כדי להביא את זה לוועדת הכלכלה, שנחוקק זאת, אבל כל אחד בכיפופי הידיים, בכוחות המובילים בתוך הקואליציה - גם את זה לא הצלחנו לעשות.

יעקב מרגי: משרד האוצר לא היה מוכן לשחרר את זה ממשרד התקשורת.

יעקב מרגי: לא יודע אם היה שר תקשורת מהליכוד, אם היינו מקבלים את זה.

יעקב מרגי: לא יודע, שיקולים כאלה ואחרים, האוצר לא שיחרר את זה.

יעקב מרגי: אני מקווה שנשמע היום ממשרד התקשורת על הסוגיות האלה.

חמד עמאר: קיימנו כאן, בוועדת הכלכלה, לפני כמה שנים, דיון בנושא של חברות הכבלים – HOT – למה הם לא מגיעים ליישובים.

חמד עמאר: הרבה יישובים עד היום לא מחוברים, כי לא משתלם להם כלכלית.

חמד עמאר: החוק מחייב אותם להגיע לכל היישובים – הם לא מגיעים.

חמד עמאר: אני זוכר את הדיון הזה, לפני כמה שנים התקיים כאן, ואני חושב שלא השתנה כלום מאז.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, אבל בינתיים, עד הסיבים האופטיים, שהדברים - - -

יעקב מרגי: ודאי.

יעקב מרגי: משווקים משהו, שיספקו את מה שהם משווקים...

בועז גולן: אנחנו לא מדברים על סיבים אופטיים, אנחנו מדברים על השרות הרגיל – חבילות של 200 ג'יגה, 500 ג'יגה, כל אחד יכול לרכוש לפי רצונו, יש הסברים, הכול מובן, והכל ידוע.

בועז גולן: אגב, אנשים שמקבלים מהירות פחותה, פונים לחבילות הגדולות, בתקווה שיקבלו מהירות גבוהה.

בועז גולן: אנחנו ביצענו מעל 1,000 בדיקות ברחבי הארץ, אני רוצה להסביר את הטכניקה עם חיבור ישיר למודם, לא דרך Wi-Fi לא דרך שום דבר, אלא בדיוק כמו שחברות דורשות - חיבור ישיר למודם, מחשב אחד, שמקבל נתונים ללא עבודה מסביב, זאת אומרת, ללא הפרעות, לראות מה הוא אמור לקבל.

בועז גולן: חבילות של 500 ג'יגה, למשל, של הוט-נט, החברה שמשווקת את החבילות האלה, מגיעים למהירויות של הורדה – הגענו בין 15, הגענו גם ל-500, אבל במקרים מאוד בודדים.

בועז גולן: רוב המקרים סביב 100 ומשהו, 200 ומשהו, זה כבר טוב.

בועז גולן: אני חייב לומר לכם, ממש לפני הדיון כאן, עשיתי גם בדיקה במחשב הפרטי שלי.

בועז גולן: חבילה של 500/12 צריך לזכור, למי שלא מכיר את המושגים - ההורדה זה הדבר החשוב ביותר, כי העלאה זה לשדר שידורים חיים, דברים כאלה, זה פחות חשוב.

בועז גולן: בהורדה, ממש כאן לפני השידור, חבילה של 500 קיבלתי 93.

בועז גולן: את הדבר הזה אנחנו בודקים.

בועז גולן: בדקנו גם בתקופת הקורונה עד עכשיו, וגם בשנה לפני הקורונה, חברים, זה לא קשור לקורונה, זה קשור לחבילות שמספקים.

בועז גולן: 85% מהמקרים לא עומדים, אף חברה לא עומדת במה שהיא מבטיחה ללקוחות.

בועז גולן: אגב, בגלל שפרסמתי את אותו תחקיר, פנו אליי מהחברה מאות, והגיעו לכאן בכירים, והחליפו ציוד, וניסו לעשות הא ומה, וכל הדברים מסביב - זה לא עובד.

בועז גולן: השירות הזה פשוט לא מספקים אותו.

בועז גולן: צריך לומר, אנשים משלמים על פי החבילה שהם מזמינים.

בועז גולן: הם לא משלמים על-פי ה-93 שקיבלתי, ולא משנה מה יהיה.

בועז גולן: כמובן, שזה גם אמינות.

יעקב מרגי: קיבלת תגובות מהחברות?

בועז גולן: כן.

בועז גולן: חברת HOT, שאני גם לקוח שלה, גם פנתה אליי.

בועז גולן: בשורה התחתונה, כשאתה מדבר מאחורי הקלעים, אומרים לך כל החברות - זה מה יש, עומסים, זה לא קו ישיר שעושים אופטי וכו'.

בועז גולן: אגב, סיב אופטי, סיפור אחר לגמרי, זה מחירים שרק חברה יכולה לעמוד בהם, גם כשיהיו, אז זה בכלל נושא אחר לדיון.

בועז גולן: בשורה התחתונה, מכל הבדיקות שביצענו, אגב, פרסמנו גם פוסט ברשת החברתית, וביקשנו ב-0404 מהגולשים, לשים תמונות, להראות לנו גם כשהם מחברים ישירות למכשיר, ולהראות לנו.

בועז גולן: הגענו לחלק מהבתים עם מחשבים ניידים, עם מחשב נוסף, לראות שהציוד באמת עובד כמו שצריך.

בועז גולן: חברים, למהירויות שמבטיחים לא מגיעים ברוב המקרים גם לא לחצי.

אלירן זרד: אני חוקר במרכז המחקר והמידע של הכנסת.

אלירן זרד: אנחנו הכנו מחקר לבקשת חבר הכנסת איימן עודה, שהיום לא הצליח להגיע.

אלירן זרד: אנחנו עובדים עליו כבר כמה חודשים, על פריסה של אינטרנט נייח בפריפריה, על מהירות הגלישה.

אלירן זרד: הוא עוסק בכל מיני נושאים.

אלירן זרד: בפריסה אוניברסלית שגם דובר פה.

אלירן זרד: הסיבים, גם לא בתוך הספקטרום של המסמך.

אלירן זרד: אנחנו מתעסקים בעיקר באמת במצב הנוכחי, במה שקיים היום, ולא במה שיהיה בעתיד.

אלירן זרד: אחד הנושאים שהוא הנושא המרכזי פה – מהירות הגלישה שבו עסקנו.

אלירן זרד: קודם כל, חשוב לדעת, בחוק היום, עד כמה שאנחנו ערכנו בדיקה בחוק, ברישיונות, בתקנות, לא מצאנו איזושהי הגדרה של מהירות מינימלית שהחברות מחייבות בה.

אלירן זרד: זאת אומרת, הן חייבות בפריסה אוניברסלית, הן צריכות להגיע לכל בית בישראל.

יעקב מרגי: הן חייבות בפריסה אוניברסלית.

אלירן זרד: נכון.

אלירן זרד: חברות התשתית הגדולות, זה נכון גם לגבי טלפון וכו'.

אלירן זרד: לגבי אינטרנט הן לא מחויבות ברף מינימלי של מהירות.

שלמה קרעי: עושקים את הציבור על-פי החוק.

אלירן זרד: כמו שכבר עלה פה, הדבר המרכזי, לפי הרישיונות המחויבים כן, בהגדרה של השירות שהן מספקות, גם הגדרה מינימלית, לכן, בדקנו באמת מה ההגדרות המינימליות שהן מפרסמות.

אלירן זרד: הן חייבות לפרסם את המינימום, לא רק את המקסימום, שהן אומרות – עד, אלא גם את המינימום.

אלירן זרד: המינימום, באמת, אתם יכולים לראות, בחבילה של HOT שהיא מפרסמת, חבילה של עד 500 מגה בייט בשנייה, אז המינימום זה 0.01 מגה בייט בשנייה.

אלירן זרד: זה נכון גם ל-100 ול-200 שלה.

אלירן זרד: אני מדבר על הורדה, זה באמת העניין העיקרי.

אלירן זרד: בזק, גם כן, יש שם טווחים לא כאלה גדולים, אבל גם כן, יש שם טווחים בין המינימום והמקסימום, קודם כל, זה עניין ככה להבין מה הן משווקות.

אלירן זרד: אז יכול להיות שבזה הן כן עומדות.

יעקב מרגי: אני, כאשר התלוננתי, אמרו לי, תשמע, המרחק שלך במושב מהמרכזייה הוא גדול, וכל המשתמשים בדרך - - -

שלמה קרעי: עד שהאינטרנט מגיע, הוא מתעייף...

אלירן זרד: החבילות משווקות עד 500, עד 200, זה באמת משתנה שקשה מאוד להגיד כמה תקבל, ולהבטיח שתקבל כל הזמן את אותה מהירות.

אלירן זרד: אחד הדברים המרכזיים, זה המרחק של הבית, של הלקוח מהארון המרכזי של החברה.

יעקב מרגי: אבל ביושר לפחות.

יעקב מרגי: הם צריכים לומר את זה בשיווק.

יעקב מרגי: הם צריכים להציג את זה בשיווק.

יעקב מרגי: הם מוכרים לך אבסולוטי – 100, תקבל 100.

אלירן זרד: לפחות לטענת בזק, שהיינו איתם בקשר, הם טוענים שהם משווקים לפי המרחק שלך מהארון.

אלירן זרד: יש להם מעגלים של מרחק מהארון, נותנים לך את המינימום שהם יכולים להתעסק.

יעקב מרגי: כשאתה אומר בזק, אתה מדבר בזק בינלאומי.

אלירן זרד: חברת בזק, שפנינו אליה, שמשווקת את האינטרנט הנייח.

יעקב מרגי: בזק בינלאומי.

יעקב מרגי: בזק הוא לא ספק אינטרנט.

יעקב מרגי: כשיופרדו, כשתובטל ההפרדה המבנית - - -

אלירן זרד: יפה.

אלירן זרד: מעבר למרחק של הבית מהארון המרכזי, אז יש עוד כל מיני דברים שמצביעים עליהם גם המשרד וגם החברות.

אלירן זרד: שימוש בנתב אלחוטי, מאוד מוריד את המהירות.

חמד עמאר: יש הבדל בין מחירים למרחק של הארון?

אלירן זרד: לטענת בזק, הם ימכרו לך לפי המרחק שלך מהארון.

יעקב מרגי: הם צופים מראש את המהירות.

אימאן ח'טיב יאסין: לא נכון.

יעקב מרגי: הוא אומר לך מה אמרו לו.

יעקב מרגי: נשמע את כולם.

אלירן זרד: כמו שאמרתי, יש המון גורמים שמשפיעים.

אלירן זרד: ולכן, גם משרד התקשורת, קודם כל משתמשים במונח הזה של עד, כי אי אפשר להבטיח אותו.

אלירן זרד: כמו שאמרתי, אין קריטריונים מסוימים בחוק שאומרים – הם צריכים עד כאן, שיחייבו באמת - - - גם משרד התקשורת, בתשובה על השאלות שלנו, הוא טוען שאין כיום תקן למדידה, ואין כלי שמאפשר למדוד את ההבדל בין המהירות הנטענת למהירות שמשווקת, ולכן, מן הסתם אין דרך לאכוף את הנושא.

אלירן זרד: הם טענו בתגובה שלהם, שבכוונתם לפתח כלי כזה לבחינת הצורך בשינוי הסדרה, באופן שיביא לשיפור בנושא גם בפיקוח וגם באכיפה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: נשמע את משרד התקשורת, מר שמילה.

יעקב מרגי: בבקשה.

מימון שמילה: ראשית, אני אתייחס לכל דבר שעלה פה.

מימון שמילה: אני אתייחס מהסוף, כי אתה נגעת בזה.

יעקב מרגי: שמעת גם את התחקירן, גם את מרכז המידע של הכנסת, וגם את חברי הכנסת.

יעקב מרגי: תעשה לנו סדר.

מימון שמילה: לפני שאתחיל לענות על השאלות, והשאלות הן שאלות מצוינות, והן לפתחנו.

מימון שמילה: אני רוצה להתחיל, אדוני היושב-ראש, ממה שאתה אמרת קודם.

מימון שמילה: זה מזכיר לי, כשהגענו לארץ, רצינו להפריח את השממה.

מימון שמילה: במקום לייבש ביצות, מה שאנחנו עושים עכשיו – מנסים לרדוף אחרי היתושים.

מימון שמילה: הפתרון האמיתי והנכון ששקדנו עליו בשלוש השנים האחרונות במשרד זה לפרוס סיבים אופטיים.

מימון שמילה: בשבוע שעבר היינו במטולה, מנכ"ל בזק התחייב שתוך שנה הוא שם מיליון בתי אב מחוברים לסיבים אופטיים.

מימון שמילה: חברת IBC, זאת חברה שסלקום הולכת איתה.

יעקב מרגי: איך הוא יכול להתחייב לך דבר כזה כשהוא מנהל משא ומתן כמה יגבילו אותו, כמה אחוזים, ואם הוא יכול להתחרות על מאה אחוז.

מימון שמילה: לפי ההצעה שהנחנו בפני הממשלה ואושרה, לצערי, אני אומר את זעקתי כאיש מקצוע, אני לא פוליטיקאי, אני איש מקצוע.

מימון שמילה: תעזרו לנו כל חברי הכנסת שהגישו את ההצעה.

יעקב מרגי: מימון, סליחה, לא רציתי שתלך לשם.

מימון שמילה: אני רוצה ללכת לשם.

מימון שמילה: אני אומר, זה הפתרון האמיתי, אדוני היושב-ראש.

יעקב מרגי: היום, הדיון נסוב לא על פריסת הסיבים האופטיים.

יעקב מרגי: הדיון שהציעו חברי הכנסת, דיון מהיר, בסוגיה הזאת, שחברות מספקות משהו, מוכרות מוצר עם התחייבות למהירות גלישה כזו וכזו, בפועל, לא מקבלים את התמורה בעד האגרה.

יעקב מרגי: תתייחס לזה.

מימון שמילה: ברשותך, אני מבקש, מתחנן, מכל חברי הכנסת שם, ויש לנו מכל המפלגות, תעזבו אותנו ממפלגות.

מימון שמילה: נא קדמו את זה, תעזרו לנו להוציא את זה.

מימון שמילה: זה הפתרון.

מימון שמילה: עכשיו, אני אחזור למה שעלה פה.

מימון שמילה: החברות, ואמר את זה אלירן נכון, קודם כל, צריך להבין.

מימון שמילה: כדי לספק אינטרנט בית, צריך שני דברים שיהיו - תשתית, שהיום מי שמספק בעיקר תשתית זו חברת בזק, שמגיעה כמעט לכל בית במדינת ישראל.

מימון שמילה: חברת HOT, שמגיעה למעלה מ-90% מהבתים במדינת ישראל.

מימון שמילה: שאלו קודם על הפטור שניתן להם.

מימון שמילה: אז הייתה ועדה מייעצת, ושר התקשורת אישר להם לא להגיע עם כבל, אבל הם יכולים להגיע עם תווך סלולרי כפי שימצאו לנכון, ובלבד שיספקו את השרות.

מימון שמילה: דרך אגב, אני גם קורא פה לחבר הכנסת חמד עמאר.

מימון שמילה: הייתי בשפרעם, לפני מספר שנים – נא תצטרכו את השירותים האלה מ-HOT.

מימון שמילה: אותה ועדה מייעצת ושר התקשורת אישר להם, אבל הם יכולים סלולרי, שימצאו לנכון, ובלבד שיספקו את השרות.

מימון שמילה: בשפרעם, את השירותים, ואני רוצה לראות שהם לא יספקו את השירותים הללו.

חמד עמאר: עדיין לא סיפקו את השירותים שם, אתה יודע.

מימון שמילה: בשבוע שעבר היינו בערבה, עם חבר הכנסת אוסאמה, הוא העלה את זה גם בוועדת הכלכלה שלא מגיעים.

מימון שמילה: אנחנו רוצים להגיע לכל המקומות הללו, למקומות המרוחקים, דווקא להתחיל משם.

מימון שמילה: החברות בעצמן יגיעו למקומות שמשתלם להן.

מימון שמילה: אנחנו רוצים להתחיל במקומות המרוחקים והלא כדאיים כלכליים.

מימון שמילה: עכשיו לגבי המהירות.

מימון שמילה: אמרתי, כדי לספק אינטרנט צריך שניים.

מימון שמילה: אחד – מישהו שיספק את התשתית, נניח בזק, HOT, היום גם IBC עושה את זה, ופרטנר עושה את זה.

מימון שמילה: ושחקן נוסף, בעל רישיון נוסף, ה-ISP, זה שמספק את הגישה לאינטרנט.

מימון שמילה: אני מניח ששמעתם שיש כרגע כיוונים וחשיבה לאחד את הדברים שתהיה חברה אחת שתיתן גם את התשתית.

יעקב מרגי: אחרי תיק בזק, אפשר לבטל את ההפרדה המבנית.

יעקב מרגי: דברים עקומים מותר לתקן.

יעקב מרגי: יש לנו דיון בנושא.

מימון שמילה: אפשר ויש שימוע.

מימון שמילה: הכוונה של השר – הוא רוצה ללכת לכיוון הזה.

מימון שמילה: לגבי המהירות.

מימון שמילה: אני אתן דוגמה מבזק.

מימון שמילה: לבזק יש ארונות רחוב.

מימון שמילה: יש סדר גודל של כמה אלפים כאלה במדינת ישראל.

מימון שמילה: המהירות שמסופקת לבתים, היא מותנית במרחק של הבית מאותו ארון.

מימון שמילה: בית שנמצא קרוב עד 100, 150 מטר, יכול לקבל היום 100 מגה.

מימון שמילה: אני כבר זורק פה לאוויר, בעוד שבועיים, ב-13 לנובמבר, אפשר יהיה לספק עד 200 מגה.

מימון שמילה: זו טכנולוגיה חדשה שבזק הולכת להשיק.

מימון שמילה: זה יקרה בעוד שבועיים, אפשר להגדיל את המהירות.

מימון שמילה: אם אתה רחוק יותר, אתה יכול לקבל עד 40 מגה.

מימון שמילה: אתה עוד יותר רחוק מארון תקשורת, יכול לקבל רק 15 מגה.

יעקב מרגי: מימון, אין לי בעיה.

יעקב מרגי: אני לא מבקש מחברה לתת לי מה שהיא לא מסוגלת.

יעקב מרגי: אבל אם היא מתחייבת ואני משלם על מוצר, אני מבקש לקבל אותו.

יעקב מרגי: אני רוצה לדעת כמשרד תקשורת, מי הרגולטור, מי הסמכות שאמורה לפקח על הדבר הזה.

שלמה קרעי: שהעלויות יהיו בהתאם למרחק.

חמד עמאר: יש הבדל במחיר?

חמד עמאר: אתם עוקבים אחרי זה?

חמד עמאר: מי שרחוק 100 מטר, ומי שרחוק 2 קילומטר – האם יש הבדל במחיר, או כולם משלמים אותו דבר?

מימון שמילה: אני אענה.

מימון שמילה: לגבי המהירויות – בעבר, לפני מספר שנים, כשהם מכרו 100 מגה, שזה לא יהיה עד 100, שהם יתנו מספר אמיתי שהם מתחייבים לעמוד בו.

מימון שמילה: אבל הדברים הללו הם בלתי אפשריים לצפות אותם ולדעת אותם.

מימון שמילה: אני אתן לכם דוגמה, שאולי היא תעשה קצת שכל.

מימון שמילה: כשאני נוסע בכביש 6, יש לי מנוי בכביש 6, אני יודע שאפשר לנסוע שם עד 110 קמ"ש.

מימון שמילה: אם אני נוסע ביום ראשון בבוקר, ויש פקק, ואני נוסע על 60, האם אני יכול להגיד לכביש 6, הלו, שילמתי אגרה, אני רוצה לנסוע 110 קמ"ש.

יעקב מרגי: תתפלא לשמוע, גם על זה אנחנו דנים.

מימון שמילה: אז בסדר.

מימון שמילה: גם בסכום התקשורת בסוף, יש נתיבים.

מימון שמילה: יש חוטי נחושת שמסוגלים לתת, אולי לי בבית, אם אני אגלוש לבד 100 מגה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני צריך לצאת בכותרת עכשיו של הדיון הזה בסיכום - לכל הציבור בישראל, שיידע כשהוא רוכש חבילה של 100 הוא אמור לקבל מאפס עד 100.

יעקב מרגי: הוא משלם 100, אבל יכול מאוד שהוא יקבל בסקאלה, יותר נכון שזה יהיה מ-1 עד 40, ב-100 זה נדיר, ולא בהכרח 100.

יעקב מרגי: זה מה שאתה אומר לי.

מימון שמילה: אדוני, מה שאתה אומר זה נכון, אני אדייק את זה.

מימון שמילה: חברת בזק, היום, כשהיא מספקת עד 100, היא כותבת את זה עם המנוי.

אימאן ח'טיב יאסין: היא כותבת, ואומרת משהו אחר.

מימון שמילה: חברת בזק גם אומרת מה המינימום שתקבל.

מימון שמילה: יש פה נציג בזק שיוכל לפרט בדיוק.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: לסיכום הסקירה שלך.

יעקב מרגי: אתה, מבחינתך, הם עובדים כחוק.

יעקב מרגי: הם לא מסוגלים, גם לא יכולים לחייב אותם להתחייב על המהירות המדויקת, זה בטווחים של מ-1 עד 100, מ-1 עד 50, עד 200, עד 500, עד 300.

יעקב מרגי: בסדר.

יעקב מרגי: לנו כאן יש דיון צרכני.

יעקב מרגי: דיון נטו שהכותרת שלו היא צרכנית, ולא טכנולוגית.

יעקב מרגי: יהיה דיון בנפרד על הקטע הטכנולוגי.

שלמה קרעי: אם זה תלוי במרחק, שיהיו עלויות שתלוי במרחק.

שלמה קרעי: הם יודעים מה המהירות הממוצעת, שיגידו.

יעקב מרגי: אתה אומר לי הרשות להגנת הצרכן וסחר הוגן במשרד הכלכלה, בכל אופן, לא רשום אף אחד מטעמם בדיון.

יעקב מרגי: אחר כך, כשאנחנו לועגים ליכולות שלהם, או לועגים לקיום שלהם, הם קצת נפגעים.

יעקב מרגי: הם שולחים לי כל מיני - - - אז אני אמשיך לפגוע, אני אמשיך לנזוף בהם.

יעקב מרגי: ואני מתכוון להביא בסיכום לשר הכלכלה, שיידע שהיחידות שלו איך הן מתפקדות בסוגיית של סחר הוגן וצרכנות.

יעקב מרגי: דיון כזה הוא לא מגיע, כותרתו צרכנית.

יעקב מרגי: בחוק של השרה מירב כהן – אל תתקשרו אליי, במאגר הזה, אני הבעתי ספק וסקפטיות בכלל אם הם מסוגלים להרים את זה.

יעקב מרגי: הם מוכיחים לי פעם אחר פעם שאני לא יכול לסמוך עליהם.

יעקב מרגי: מה אני יכול לבוא בטענות לבזק?

יעקב מרגי: אם משרד התקשורת אומר שככה זה, הוא לא יכול להתחייב לך.

יעקב מרגי: מבחינתנו זה גם מעוגן בחקיקה.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל גם משרד התקשורת שהוא משווה, ועושה את ההשוואה, עכשיו, האדון אומר – תתאר לעצמך שאתה יום אחד הולך בכביש 6.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו לא מדברים על יום אחד.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו מדברים על המצב הנורמלי שקורה יום יום בתוך הבתים.

יעקב מרגי: גם בכביש 6, יום יום תקועים בפקקים.

יעקב מרגי: הדוגמה שלו גרועה.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל מצד שני, לא ייתכן.

אימאן ח'טיב יאסין: הוא אומר שכותבים את זה בהסכם עם הלקוח.

אימאן ח'טיב יאסין: יכול להיות שהם כותבים את זה עם הלוקח בהסכם, אבל מה שהם אומרים ללקוח – שאתה תקבל 100, במצב הכי גרוע תקבל 40.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו יודעים.

אימאן ח'טיב יאסין: הנורמה הרגיל זה 10, לא יותר מזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להמשיך לגבי הדברים שהוא אמר.

אימאן ח'טיב יאסין: הוא הביא שתי דוגמאות על ערבה ושפרעם, ואומר - מקומות מרוחקים.

אימאן ח'טיב יאסין: ערבה ושפרעם הם לא מקומות מרוחקים.

חמד עמאר: שפרעם מרוחק?

חמד עמאר: שפרעם מקום הכי מרכזי בארץ.

אימאן ח'טיב יאסין: במקרה, אני גם מערבה.

אימאן ח'טיב יאסין: כשאני נכנסת לשם וכולם מחפשים אותי, ואני לא עונה, יודעים שאני בערבה.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו מדברים על יישוב שהוא קרוב ל-30,000.

אימאן ח'טיב יאסין: ריבונו של עולם, הגיע הזמן – גם כרמיאל ליד.

אימאן ח'טיב יאסין: לא ייתכן דבר כזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני דיברתי על הנושא הזה יותר מפעם, במיוחד, בתקופה הזאת, אני אישית מתביישת, כחברת כנסת, שאני יושבת בבית ולא יכולה לנהל שיחת זום - מתביישת.

עידן רול: תודה, אדוני היושב-ראש, תודה על יוזמי ויוזמות ההצעה.

עידן רול: זה משהו שדנו בו כבר בעבר בוועדת כלכלה, בזווית קצת שונה.

עידן רול: אני חושב שבנוסף לביקורת לספקיות עצמן, באמת, יש פה שאלה של מה עושה משרד התקשורת כדי לקדם שקיפות, שנבין מה תמונת המצב של תשתית תקשורת מהירה בישראל.

עידן רול: אני רוצה להציע שתי הצעות בנושא הזה, אולי נצליח יחד כוועדה לקדם אותן.

עידן רול: הדבר הראשון – משרד התקשורת בעיניי צריך לחייב את הספקיות, ולפרסם פרסום עיתי של מהירויות גלישה הממוצעות בישראל.

עידן רול: שידגום אותם, שיבין על-פי חלוקה גיאוגרפית על מפה, מה מהירויות הגלישה הממוצעות, כדי לתת איזשהו - - -

יעקב מרגי: אתה יודע מה הפחד?

יעקב מרגי: שאנשים יינטשו אזורי מגורים מסוים, זה הפך להיות עורק חמצן בתפקוד היום-יומי.

עידן רול: הם יודעים שאין להם תקשורת, מרגישים את זה בהמון מקומות.

עידן רול: אגב, גם במרכז מרגישים את זה בהמון מקומות.

עידן רול: אגב, גם גר במרכז ועדיין עובר הרבה פעמים לספק הסלולר, כי אין שום תקשורת רלבנטית.

עידן רול: הדבר השני – מפת שקיפות של פריסת התשתיות המהירות בישראל.

עידן רול: זה גם מתקשר למודל שהם רוצים.

עידן רול: בסופו של דבר, אם נדע איפה כל ספקית פרוסה, ובאיזה מהירויות ריאליות בפועל היא פרוסה - - -

יעקב מרגי: רוצה לראות נתון.

יעקב מרגי: HOT, במסמך כתוב - יישובים נעדרי תשתיות תקשורת נייחת של חברת HOT.

יעקב מרגי: בערבים – 36.1%.

יעקב מרגי: בקרב היהודים – רק 5%, תראה את הפער.

יעקב מרגי: 5%.

שלמה קרעי: בבני ברק הם לא נמצאים לפי המסמך הזה.

עידן רול: אני מכיר את הנתונים, אדוני היושב-ראש, לכן, אני חושב שעם מיזם גבייה ומפה ברורה מתעדכנת אינטראקטיבית של משרד התקשורת, אנשים היו יכולים לדעת, וגם הייתה קמה צעקה על הזנחה של אזורים במגזרים שלמים בארץ.

יעקב מרגי: שם זה רצוני.

יעקב מרגי: אני לא יכול להתלונן על בני-ברק.

יעקב מרגי: העירייה לא תיתן.

יעקב מרגי: בבקשה, חברת HOT, שלום לך, הדיון היום הוא על מהירות גלישה.

יעקב מרגי: מוכרים חבילה עם מהירות גלישה, מקבלים משהו אחר.

יעקב מרגי: מה את יודעת לומר לנו.

מיכל פליישר: קודם כל לגבי HOT ורשת הכבלים, נכון להיום מספקים את מהירות הגלישה, בדגש על עד 500 מגה בפריסה רחבה.

מיכל פליישר: לגבי הדיון עצמו, לעניין הפער, המתווה, אני אחזור גם על הדברים שנאמרו על-ידי משרד התקשורת.

מיכל פליישר: להגיד, שבסופו של יום, מדובר ברשת תקשורת, היא רשת סטטיסטית, והמהירות בפועל שמתקבלת אצל הלקוחות, היא בעצם מושפעת מגורמים שונים.

מיכל פליישר: ביניהם, כמובן, האם אתה גולש בגישה קווית, או אלחוטית.

מיכל פליישר: יכול להיות השפעה של ספק האינטרנט שלך, היכולת של ציוד הקצה הפרטי שלך, זאת אומרת, היכולות של המחשב, כרטיס רשת, הראוטר שאתה משתמש בו ועוד.

מיכל פליישר: בעצם, ציוד הקצה חייב לתמוך במהירות שנקנתה.

יעקב מרגי: אני עכשיו לקוח HOT.

יעקב מרגי: אני רכשתי חבילה, עם מהירות גלישה מסוימת.

יעקב מרגי: אתם רוכבים על טכנולוגיה אחרת, לא הכול שלכם?

יעקב מרגי: ציוד קצה הוא שלך.

מיכל פליישר: המודם שניתן.

יעקב מרגי: הראוטר שלך.

מיכל פליישר: לפעמים כן, לפעמים לא.

מיכל פליישר: יכול להיות גם ראוטר פרטי שבן-אדם מחבר.

יעקב מרגי: בוא נאמר שלך.

יעקב מרגי: את מכרת לי חבילה של 500.

יעקב מרגי: מאיפה מתחיל ה"מ", מה המינימום שאת מתחייבת?

יעקב מרגי: את מתחייבת למינימום?

יעקב מרגי: כשאני רוכש חבילה של עד 500, בחיבור ישירות למודם.

מיכל פליישר: לא קיימת התחייבות משפטית מעבר למה שצוין.

יעקב מרגי: לגבי עד - הבנו.

יעקב מרגי: אתם מחויבים למינימום?

מיכל פליישר: - - - 0.01 - - -

יעקב מרגי: אז אני אומר לך, צריך להיות פרייר, מזוכיסט, סליחה על הביטוי, פסיכי, להתפתות לקנות רכישות, חבילות של עד 500 - חוץ מפסיכולוגיה אתה לא תקבל כלום.

ע'דיר כמאל מריח: מה התפקיד שלך בדיוק ב-HOT, מה הטייטל המדויק שלך?

מיכל פליישר: אני מנהלת רגולציה.

ע'דיר כמאל מריח: אני אתן לך דוגמה, בכרמל – למה HOT לא מגיעה לכרמל.

ע'דיר כמאל מריח: דליית אל-כרמל, עוספיה, למה אתם לא מגיעים אלינו?

מיכל פליישר: ספציפית, אנחנו מגיעים ועובדים בהתאם להחלטות המשרד, כמו ששמילה ציין.

מיכל פליישר: אני לא יודעת שוב, לגבי פריסה כזאת או אחרת ביישוב ספציפי כרגע, אני כמובן יכולה לבדוק.

מיכל פליישר: אבל יש את היישובים שבעצם אנחנו מגיעים אליהם - - -

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בסיכום, גם ממימון שמילה, וגם מחברת HOT, אני מבקש לדעת ממשרד התקשורת את מי הם פטרו.

יעקב מרגי: כל החברות - מה הן פטרו, איפה הן פטרו אותם.

יעקב מרגי: רשימה שמית לוועדת הכלכלה.

חמד עמאר: באיזה יישובים עדיין לא הגיעו אליהם.

ע'דיר כמאל מריח: ומהם הקריטריונים?

ע'דיר כמאל מריח: איפה הם מחליטים לחבר.

יעקב מרגי: יכול להיות שאלה תקנות שאושרו כאן בוועדה.

יעקב מרגי: אני רוצה לקבל פירוט של היישובים שמשרד התקשורת פטר את החברות לפרוס שם תשתיות.

עידן רול: אדוני היושב-ראש, ברשותך, 0.01 מהירות גלישה, באותה מידה יכול לכתוב - לא חיברנו את היישוב לגלישה.

יעקב מרגי: אני לא יכול לבוא אליך בטענות.

יעקב מרגי: יכול להיות שאתם עובדים לפי החוק, לפי הגדרה.

יעקב מרגי: כנראה, הבעיה בהגדרה.

יעקב מרגי: אם אני מוכר קוטג' 500 גר' ללקוח, אני צריך לספק לו קוטג' 500 גרם ולא עד 500 גרם.

חמד עמאר: האם יש הבדל במחירים לפי המרחק, לפי מהירות הגלישה בפועל?

חמד עמאר: אתם עד 500.

חמד עמאר: המרחק שלי מהארון הוא גדול, ואני לא מקבל 500, אני מקבל את המינימום שבמינימום.

חמד עמאר: האם אני משלם אותו דבר?

מיכל פליישר: המחירים הם אותם מחירים.

מיכל פליישר: זאת אומרת, המחירים משתנים בהתאם, אם קנית עד 100 מגה, או עד 200, עד 500.

חמד עמאר: אני לא מקבל את ה-500.

חמד עמאר: אני מקבל את ה-0.01, מה שאמרת, זה המינימום.

חמד עמאר: אני משלם כמו כל אחד אחר שמגיע לו 500?

מיכל פליישר: רשת הכבלים של HOT לא מושפעת ממרחק.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: נשמע את בזק.

יעקב מרגי: שמואל, שמעת את הדיון.

יעקב מרגי: שאל חבר הכנסת קרעי, מה ההבדל בטכנולוגיה שמבחינת בזק תלוי במרחק מהמרכזייה, לעומת זאת, בחברות הכבלים זה שונה, הרי בכל מקרה זה קווי.

שמואל סיידון: אנחנו עובדים עם טכנולוגיה של DSL, זו הטכנולוגיה על זוגות נחושת של בזק.

שמואל סיידון: הכבלים עובדים על רשת - - - שלהם, סוג אחר של טכנולוגיה.

שמואל סיידון: לעניין הנושא שעלה, ההתחייבות מה המינימום.

שמואל סיידון: בבזק, כאשר מצטרפים לחבילות, כמו שתיאר את זה הנציג של מרכז המחקר והמידע, אנחנו משווקים ללקוח חבילה, רק מה שהוא יכול לקבל.

שמואל סיידון: אנחנו לא נותנים חבילות שלקוח לא יכול לקבל אותם.

שמואל סיידון: הכול עובד לפי מערכת היתכנות שלנו, של החברה.

שמואל סיידון: זה כהערת אגב, אותה מערכת, כל הספקיות האחרות שמשווקות על בסיס רשת בזק, רואות את אותו דבר.

שמואל סיידון: במקביל, לחבילות אצלנו יש כן מינימום, כך למשל, חבילה של 100, היא לפחות 40, זה לא מתחיל ב-00, כמו שתואר קודם, זה מתחיל לפחות ב-40, כמו שחבילה של 40 מתחילה בלפחות 20.

שלמה קרעי: אגב, זה לגבי התשתית.

שלמה קרעי: ואם יש ספק אינטרנט אחר שמוכר את חבילת האינטרנט של הספק, מה קורה, איך זה משתלב עם התשתית שלכם?

שמואל סיידון: בזק, החברה היחידה שמגיעה כמעט לכל מקום.

שמואל סיידון: זו פריסה של 99.

שמואל סיידון: 99% במדינת ישראל שבזק נמצאת, ומספקת חבילות בקצווים כאלה, בכל מקום שבו היא נמצאת.

שמואל סיידון: כמובן, כפי שתואר מרחק מהארון, כי זה בסיס הטכנולוגיה כרגע.

שמואל סיידון: כשנעבור, בעזרת השם, לעולם הסיבים, נושא המרחק כבר לא יהיה בחשיבות, בסיבים זה עובד אחרת.

שמואל סיידון: חשוב להבין, אנחנו לא אחראים כרגע על כל הרכיב של אספקת שירות האינטרנט.

שמואל סיידון: בזק, נכון עכשיו, אחראית רק על רגל אחת, על רגל של התשתית, שבנוסף לרגל התשתית של בזק, צריך לרכוש שירות מספק, מי שספק אינטרנט.

שמואל סיידון: מחר יש דיון אצלך בוועדה לגבי ביטול ההפרדה.

יעקב מרגי: לכן לא שאלתי אותך מה אתה מוכר, כי אתה לא מוכר.

שמואל סיידון: אני מוכר.

שמואל סיידון: גם היום בזק משווקת גישה לבד, או עם ספק אחר.

שמואל סיידון: לוקחים את השירות שלנו, - - - שרות של ספק אחר.

שמואל סיידון: יש רשימה של 10, 12 ספקים.

יעקב מרגי: כן.

יעקב מרגי: אתה אומר, אנחנו לא יכולים להציע לך, תבחר אתה.

שמואל סיידון: ברגע שיש אצלו עומסים ברשת, הלקוח יחווה - - -

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: רבותיי, יש לי קושי עם הדיון הזה.

שלמה קרעי: אצלם החבילה המקסימלית היא 100, אצלכם המקסימום שאתם מוכרים זה מאה?

יעקב מרגי: לא שומעים.

שמואל סיידון: כרגע, החבילה שאנחנו משווקים היא עד 100 מגה, עוד זמן מאוד קצר, נתחיל לשווק עד 200.

יעקב מרגי: ממילא לא מגיע ל-100, למה למכור 200?

שמואל סיידון: אני חושב אחרת.

שמואל סיידון: זה מגיע ל-100, וזה מגיע ל-200.

יעקב מרגי: מניסיון שלי בעבר, הייתי מחובר לבזק בינלאומי, החבילה הייתה עד 100, בקושי הייתי מגרד את ה-40.

יעקב מרגי: החלפתי שבע ראוטרים - כלום לא עזר.

יעקב מרגי: הבעיה היא בעיה צרכנית.

יעקב מרגי: בזק צריך להיכנס לזה.

יעקב מרגי: נכון שזו סוגיה צרכנית.

יעקב מרגי: המשרד הרגולטורי חייב לעבוד בקטע הזה של האמת בפרסום.

יעקב מרגי: לא מסוגלים לתת - זה בטווח, שתהיה אכיפה, שתהיה בקרה אכן שהחברות מספקות ואומרות את האמת שזה בטווח המהירות, זה לא בהכרח המהירות הזאת.

יעקב מרגי: אם אני עושה סקר בין כל הגולשים, אני לא אתפלא שמעל 70% יאמרו לך, שהם במפח נפש, הם גם לקוחות שבויים.

יעקב מרגי: כולנו היום צריכים אינטרנט, לא משנה אם זה שמונה ספקים, תשעה ספקים – כולם צרכנים של אינטרנט, וכולם חווים את אותה חוויה.

יעקב מרגי: זו הטעיה.

שמואל סיידון: אני מסביר.

שמואל סיידון: ככה זה מתואר בחבילה.

שמואל סיידון: אנחנו לא מוכרים חבילה של 100, למי שלא יכול לקבל 40 ומעלה, זה גם מתואר באתר שלנו.

חמד עמאר: למה למכור לו 100 אם הוא יכול לקבל רק 40?

יעקב מרגי: הוא אומר שהוא לא מוכר 100, למי שיכול להגיע עד 40, ולכן, קפצו כולם.

קרן ברק: אבל אנחנו יודעים שהוא מוכר.

קרן ברק: שנים, הם מכרו לי אחד על השני, ואי אפשר להתנתק, וזה אותו דבר, זה אותו שירות, לא אכפת להם.

יעקב מרגי: משרד התקשורת אומר שאין טכנולוגיה כזאת.

יעקב מרגי: זה כמו הרפואה הקונבנציונלית עם הרפואה האלטרנטיבית – הם לא רוצים להכיר שהיא קיימת.

יעקב מרגי: הדיון כאן הוא צרכני, הוא לא טכנולוגי.

יעקב מרגי: מחר בדיון על ביטול ההפרדה, אני מודיע, עם כל הקושי שלנו בדיון הזה, אני אחכה לכם בסיבוב בדיון על ביטול ההפרדה.

יעקב מרגי: אחכה לכם בדיון גם עם משרד התקשורת, גם עם ספקיות האינטרנט בחקיקה על הפריסה.

יעקב מרגי: אני אתבע שם את כל ההגנות לצרכן.

יעקב מרגי: אני אתבע את כל הרגולציה, ולא אכפת לי שיאמרו לי, אני אכביד את הרגולציה, כדי שבאמת החברות לא ינצלו - - - אמר לי פעם נוירולוג, הטיפול במוח האדם בעבר, זה כמו היה לשוט בתוך ענן.

יעקב מרגי: היום המדע התקדם.

יעקב מרגי: היום, זה כבר לא שיטוט בערפל, אלא זה ברור, בהיר יותר, והולך ומתבהר יותר.

יעקב מרגי: לצערי הרב, היום, כל סוגית הגלישה ומהירות גלישה, אנחנו הלקוחות, לא אתם, גולשים בתוך ענן, לא ענן אחסון – ענן ערפל סמיך.

יעקב מרגי: לא יודעים, לא מקבלים את האמת שבדבר.

יעקב מרגי: לכן, אני אומר לכם, אני אחכה לכם בסיבוב בדיון, גם מחר בביטול הפרדה מבנית, וגם סוגית פריסת הפס הרחב, והאינטרנט המהיר.

יעקב מרגי: לכן, ברשות חברי הכנסת, אני רוצה לגשת לסיכום.

יעקב מרגי: הביקורת שלי עומדת בעיניה לגבי הרשות להגנת הצרכן וסחר הוגן.

יעקב מרגי: להבא, שיעקבו.

יעקב מרגי: בבקשה, יורם כהן, מנכ"ל איגוד האינטרנט הישראלי.

יעקב מרגי: בבקשה.

יורם הכהן: צהריים טובים, תודה על זכות הדיבור.

יורם הכהן: אני רוצה לנגוע בשני הדברים שקצת נגעו בהם, אבל אני חושב שמאוד חשוב להרחיב אותם.

יורם הכהן: סטטיסטיקת האינטרנט באופן כללי במדינת ישראל, היא מתחת לכל ביקורת.

יורם הכהן: הדיון הזה נעשה בלי שבעצם מכל מקבלי ההחלטות פה, יש נתונים מדויקים לגבי השאלה הנדונה.

יורם הכהן: עם כל הכבוד לבדיקה שעשו 0400 – זאת לא בדיקה שאפשר להסתמך עליה.

יורם הכהן: אנחנו, איגוד האינטרנט הישראלי, אלינו מחוברים כל ספקי הגלישה לאינטרנט בישראל, ולתעבורה פנים ישראלית.

יורם הכהן: יש גידול של 100 אחוז בתעבורת האינטרנט במשך השנה האחרונה.

יורם הכהן: חלק מהתופעות שאנשים נתקלים בהם, נובעות מזה שיש באמת עלייה.

יורם הכהן: אני חושב שהמטאפורה של מר שמילה, היא מאוד מתאימה במובן הזה, שאם עכשיו יש עלייה בגידול התנועה בכביש 6, אז יש יותר פקקים.

יורם הכהן: הבעיה שלנו היא בעיה יסודית, שאנחנו נמצאים בפיגור זמן לגבי התשתיות שלנו.

יורם הכהן: פגשנו את זה כשאנחנו במשבר גלובלי, שהאינטרנט מסתבר להיות מוצר חיוני ביותר לנושא הזה.

יורם הכהן: אני חושב שהוועדה – מכיוון שאני עו"ד בהכשרתי, ברור לי, שכל המחלקות המשפטיות של ספקי הגישה לאינטרנט, יגדירו בצורה זהה את ההתחייבות, מכיוון שאי אפשר להתחייב באמת לנפח תעבורה.

יעקב מרגי: אין לנו בעיה רק שיאמרו את זה.

יורם הכהן: הם אומרים את זה.

יורם הכהן: לדעתי, הם אומרים את זה.

יעקב מרגי: הם אומרים את זה אולי בשורות הקטנות של המסמכים, לא בשיווק על-ידי הסוכן, ולא על ידי הטכנאי המתקין.

יורם הכהן: המחלקות המשפטיות, הן מתמודדות עם תובנות ייצוגיות.

יורם הכהן: אם בתובנה הם לא התחייבו לזה - - - ומה שאולי משרד התקשורת צריך לחשוב, האם צריך לייצר מתאם בין היקף הקליינטים שיש ל-ISP מסוים, ובין המשאבים שיש לו כדי לתת את הדברים.

יורם הכהן: ואז, אתה יכול לייצר רק מינימום שהוא מתחייב.

יורם הכהן: אין כזה, למיטב ידיעתי היום קביעה של משרד התקשורת, שאומרת, אם אתה מספק שירות ל-100 אלף לקוחות - - -

יעקב מרגי: אל תמכור יותר, כי אתה לא מסוגל לספק יותר.

יורם הכהן: כי אתה לא מסוגל.

יורם הכהן: אבל זה אומר רגולציה הרבה יותר עמוקה.

יעקב מרגי: משרד התקשורת, בבקשה.

מימון שמילה: אני מתחבר למה שיורם אומר.

מימון שמילה: אנחנו קוראים לזה יחס העמסה.

מימון שמילה: האם אתה מסוגל לספק לכל המנויים שאתה מתכוון לספק.

מימון שמילה: אנחנו מתכוונים להיכנס לדבר הזה.

מימון שמילה: לא התעסקנו בזה עד היום, אנחנו מתכוונים להיכנס לדבר הזה.

יעקב מרגי: רשמנו את ההתחייבות.

מימון שמילה: דבר שני, כפי שאמר חבר הכנסת עידן רול, אנחנו גם שם.

מימון שמילה: דרך יצירה של מדד שקיפות, אנחנו הולכים לחייב את כל החברות - - - לחייב באתר שלהן, לפרסם ממוצעים בכל מקום, בכל עיר.

יעקב מרגי: לוחות זמנים – אתה יכול להגיד לנו לוועדה.

יעקב מרגי: מאחר והמדינה הוקמה לפני שנה, תאמר לנו לוחות זמנים מתי זה יהיה - השקיפות והרגולציה.

מימון שמילה: השימוע לדבר הזה, ייצא השבוע.

מימון שמילה: השר דרש שנעשה את הדברים האלה מה שיותר מהר, וזה הולך וקורה.

מימון שמילה: דרך אגב, שלחתי לך, אדוני היושב ראש, 240 יישובים ש-HOT לא פורסת אליהם, והשר נתן להם פטור.

מימון שמילה: אבל חשוב לציין, שהוא לא נתן להם פטור מלתת שרות.

מימון שמילה: חברת HOT מחויבת לתת שרות.

יעקב מרגי: באמצעים אחרים - בלי פריסה.

מימון שמילה: כן, אבל השרות צריך להינתן.

מימון שמילה: אם יישוב בשפרעם רוצה לקבל את השרות – דרך אגב, אני גר בקריית אתא, יודע מה זה שפרעם, הייתי גם בשפרעם הרבה פעמים.

מימון שמילה: אז הוא חייב לתת את השרות שם.

מימון שמילה: ועוד דבר, מיכאל הצטרף עכשיו לדיון, ולו ניתנת זכות הדיבור, כי אני לא רציתי להיכנס לדברים שהם עושים.

מימון שמילה: יש חקירה שמתנהלת על-ידם, אני לא יכול לפרט מה הם עושים.

מימון שמילה: אם תיתן לו זכות, ברשותך, הוא יוכל לפרט.

מימון שמילה: יש שם דברים שהיו הטעיות, ומתכוונים לטפל אפילו בחומרה.

מימון שמילה: אני לא רוצה להיכנס ליותר מזה, כי זה כרגע בחקירה.

יעקב מרגי: שימוע אמור להיות באיזה עניין?

מימון שמילה: ייצא השבוע לגבי שקיפות, שהחברות הצטרכו באתרי האינטרנט שלהן, יש להן זמן להגיב, אז הן הצטרכו כל חברה, לשים את זה באתר – מה הן יודעות לספק, מה המהירויות הממוצעות.

מימון שמילה: בנוסף, במשרד, אנחנו יוצאים עכשיו, בהינתן תקציב לדבר הזה, אמצעי מדידה אובייקטיביים שאנחנו נשים, כי זה שמישהו בודק בבית, אני לא יכול לעשות עם זה כלום.

מימון שמילה: אני צריך משהו שלי, שכרגולטור, אני מודד אתו, ואתו אני עושה את הבדיקה.

יעקב מרגי: אתה מכיר את הבדיקה?

מימון שמילה: על-ידי 0404, אני גם עושה את זה לפעמים אצלי בבית, ואני גם רואה את התוצאות הלא מי יודע מה.

יעקב מרגי: אתה לא מכיר בחוקיות הבדיקה הזאת, בתקניות הבדיקה הזאת?

מימון שמילה: לא, אני לא יכול לתת עליה אכיפה, או ללכת איתה לבתי משפט, יש איתה קושי.

יעקב מרגי: לגבי בדיקה אחרת מה?

מימון שמילה: אז אני אומר.

מימון שמילה: אנחנו עכשיו בוחנים - - - יהיו ברשותנו כרגולטור, שאנחנו נגדיר אותם, ואיתם אנחנו נמדוד, ונוכל לפרסם.

יורם הכהן: תרשה לי להתייחס לעניין הבדיקה.

יורם הכהן: מה שצריך להבין, קודם כל, הבדיקה שנעשית בבית, תלויה בהרבה מאוד פרמטרים, כמו שאמרו, וזה לא העניין.

יורם הכהן: העניין הוא ש-ISP יודעים לזהות את הבדיקה הזאת, כי זה נעשה מול שירותים מוגדרים מראש, ואז, הם יכולים לתת עדיפות לתעבורה.

יורם הכהן: בגדול, יש בעיית מדידה פה.

יורם הכהן: וגם למשרד התקשורת תהיה בעיית מדידה.

יורם הכהן: לבנות מודל מדידה, שהוא באמת לא ניתן למניפולציה, זה לא דבר קל במיוחד.

יורם הכהן: אבל חשוב מאוד לעשות אותו, כי זה הכלי היחיד שאפשר על בסיסו גם יהיה אחר-כך, לעשות פעולות רגולציה.

יעקב מרגי: אנחנו מצפים ממשרדי ממשלה, רגולטורים, לעשות דברים לא רק קלים, גם קשים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: לגבי הדיווח – מנהלת הוועדה הפנתה את תשומת ליבי, שבמרץ 2020, דווח לוועדה.

יעקב מרגי: אומר, בכנות, כנראה לא ייחסנו, אני בכל אופן, לא רוצה לייחס לאחרים, לא ייחסתי חשיבות רבה לדיווח הזה, כי חשבנו שזו חובת דיווח פרוצדורלית כזאת ונתנו סקירה.

יעקב מרגי: אבל בעיקרון, זה דיווח שצריך להיכנס לעומק, לבדוק ולשאול שאלות.

יעקב מרגי: למה?

יעקב מרגי: באיזה קריטריונים.

יעקב מרגי: אבל אומר לך מימון שמילה - גם כשפטרו 240 יישובים את HOT מלפרוס פריסה, לא פטרו אותם מלספק שירות, כי יש טכנולוגיות אחרות שיכולות להביא לך את האינטרנט ואת השרות של HOT, עד לבית, גם בלי פריסה גבית.

יעקב מרגי: אפשר להעמיד את זה במבחן.

יעקב מרגי: אם לקוח מבקש ולא מקבל, אפשר לתבוע ולקבל.

חמד עמאר: לא, הם לא הגיעו ליישובים בכלל.

יעקב מרגי: הוועדה רואה בחומרה את העובדה שהרשות להגנת הצרכן במשרד הכלכלה, לא מצאה לנכון להגיע לדיון.

יעקב מרגי: אני אומר שהגיעה, לאור הנזיפה שלנו, וכן התחברו.

יעקב מרגי: אני עדיין משתכנע שלא צריך לתת להם פרס, מבחינתי זו סנקציה.

יעקב מרגי: לא אתן להם להביע את העמדה שלהם.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד התקשורת לחייב את חברות התשתית וספקיות האינטרנט, לפרסם אחת לתקופה את מהירות הגלישה בפועל, בחלוקה לאזורים.

יעקב מרגי: הוועדה מבקשת ממשרד התקשורת לקבוע חובה ברישיונות לספקיות האינטרנט, שיספקו ללקוח מסמך גלוי בעת רכישת העיסקה בו הציע מפורשות את כל רף המינימום, ואת רף המקסימום של מהירות הגלישה, ואת הנתונים המשפיעים, הפרמטרים המשפיעים על מהירות הגלישה באזור שהוא גר.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד התקשורת לפרסם בפומבי את רשימת היישובים שלא הוכרז בהם תשתיות, בנוסף, לדיווח לוועדה המתחייב על-פי תקנות.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: נמשיך לעקוב.

יעקב מרגי: הישיבה נעולה.