הוועדה המיוחדת לעניין נגיף הקורונה החדש ולבחינת היערכות המדינה למגפות ולרעידות אדמה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 76, 2020-11-02 11:00

יפעת שאשא ביטון: בוקר טוב לכולם.

יפעת שאשא ביטון: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לעניין מתווה פתיחת השמים לנכנסים וליוצאים מישראל.

יפעת שאשא ביטון: זו ישיבת המשך לדיונים קודמים שנעשו בנושא.

יפעת שאשא ביטון: נפתח את הדיון בנושא המעבדה שדווח לנו בדיונים קודמים שבמהלך אוקטובר נראה מעבדה עובדת בנתב"ג.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו כבר בנובמבר ומעבדה אין.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו רוצים להבין במהלך הדיון מהם השיקולים לקביעת מדינות ירוקות או אדומות.

יפעת שאשא ביטון: האם הקריטריונים לסיווג המדינות הם אחידים או שיש שיקולים נוספים בהגדרה של מדינה כירוקה או אדומה?

יפעת שאשא ביטון: נציג נתונים ונבקש תשובות עליהם.

יפעת שאשא ביטון: שאלנו בדיונים האחרונים למה אין מתווה שמתייחס לכל נוסע לפי מצבו האישי ולא צבע המדינה.

יפעת שאשא ביטון: נרצה לקבל התייחסות גם לעניין הזה.

יפעת שאשא ביטון: סוגיה שעלתה גם בדיונים מקבילים לגבי איחוד משפחות.

יפעת שאשא ביטון: משפחה שבה יש בן משפחה שהוא לא אזרח ישראלי לא יכול להגיע לארץ.

יפעת שאשא ביטון: מה אנחנו עושים?

יפעת שאשא ביטון: נמצאים כבר הרבה חודשים בתוך האירוע וכנראה עוד הרבה חודשים לפנינו.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו רוצים לדעת איך עוזרים למשפחות האלה להיפגש ולהתאחד על פי כל הקריטריונים וההנחיות הרפואיות uלאפשר גם כניסה של לא ישראלים.

יפעת שאשא ביטון: נתחיל עם חברי הכנסת אם יש לכם התייחסות ואחר כך נשמע את עורך-דין דוד שפרכר שיציג לנו מצגת עם מספר נתונים מעניינים.

יפעת שאשא ביטון: אני מקווה שבינתיים יעלה נציג משרד הבריאות כדי שיוכל להתייחס לכל הדברים שעולים.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה בבקשה.

ג'אבר עסאקלה: צוהריים טובים גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, אורחים נכבדים.

ג'אבר עסאקלה: הנושא שלפנינו הוא נושא מאוד משמעותי, בעיקר מהזווית הכלכלית.

ג'אבר עסאקלה: אני חי בחברה בישראל על פלחיה השונים ואני רואה את המצוקות הקשות שנגרמות בגלל עצירת כל כניסת התיירים לארץ וכמובן גם היציאה והביקורים בחו"ל חשובים, אבל מה שחשוב ביותר בעיני הוא לאפשר תיירות נכנסת ולאפשר לעסקי התיירות ולאנשי המקצוע לעבוד.

ג'אבר עסאקלה: אני מלווה קבוצה של מורי דרך ומדריכי תיירות שחלקם נמצאים על סף רעב.

ג'אבר עסאקלה: הם מקבלים תמיכה ממשלתית זעומה ביותר, לכן הנושא חשוב.

ג'אבר עסאקלה: לגבי סיווג המדינות והצבעים שמשרד הבריאות נותן להם, לדעתי יש פה שיקולים שהם לא רק שיקולים רפואיים.

ג'אבר עסאקלה: לדוגמה, לפני שבועיים חבר שלי חזר מסין, לפי ההוראות הוא היה צריך להיכנס לבידוד מיד למרות שסין היא מדינה ירוקה.

ג'אבר עסאקלה: הוא הרים טלפון למשרד הבריאות שאמרו לו נכון, אבל משאירים אותה מדינה אדומה משיקולים אחרים לגמרי.

ג'אבר עסאקלה: לכן יש שיקולים לדעתי שהם לא שיקולים אמיתיים ונכונים ואני מאוד מבקש שנתמוך בפתיחת השמים כדי לעודד כניסת תיירים לארץ.

ג'אבר עסאקלה: תודה.

איילת שקד: יש מישהו ממשרד התחבורה שיגיד מתי המעבדה נפתחת?

איילת שקד: שרת התחבורה אמרה לנו לפני שבוע שזה יפתח בעוד שבועיים.

יפעת שאשא ביטון: יש נציגים של משרד התחבורה, נשאל אותם.

איילת שקד: לדעתי היא אמורה להיפתח בשבוע הבא.

איילת שקד: אני מסכימה וחושבת שכל נושא המדינות האדומות וכל מה שנוגע לפתיחת השמים צריך לחלוף מהעולם.

איילת שקד: צריך סטנדרט מסוים לנוסעים שעושים בדיקת קורונה לפני שעולים למטוס, עושים בדיקת קורונה בנתב"ג, מחכים בבידוד של יומיים שלושה לתוצאה וכך לפתוח את השמים.

איילת שקד: הסיפור של מדינות אדומות וירוקות משתנה כל הזמן וצריך להפוך את ההתייחסות לאדם הבודד ולא למדינת המוצא שלהם.

איילת שקד: אני אשמח לשמוע מה אומר משרד הבריאות על זה.

יפעת שאשא ביטון: אייל סיסו ממשרד החוץ, יש לך התייחסות כבר עכשיו לדברים שהעלינו?

יפעת שאשא ביטון: אם אין, נשמע את עורך-דין דוד שפרכר בבקשה.

דוד שפרכר: בוקר טוב לכם.

דוד שפרכר: אני מופיע באופן קבוע בוועדת הקבוע מה-4 באוגוסט, באתי אז עם מתווה שכתבתי עבור אנשי משרד התיירות לעתיד התיירות והמתווה הזה, כבר ביולי אמרנו בו לא להתייחס לצבע של מדינות, כי כבר אז ביולי ידענו שזה יכול להשתנות תוך דקות.

דוד שפרכר: אני רוצה להראות לכם מפה מאוד חשובה של המרכז האירופאי למחלות זיהומיות שהיא אוטוריטה גדולה מאוד בתחום של מחלות זיהומיות, מוסד רשמי מטעם האיחוד האירופאי.

דוד שפרכר: כפי שאפשר לראות במפה, באיחוד האירופי נכון להיום אין יותר מדינה ירוקה.

דוד שפרכר: אספתי נתונים עדכניים ביותר, הנתונים במצגת הם נכון לאתמול והיום בשש בבוקר עדכנתי שוב, אפשר לראות שאין יותר אף מדינה שהיא ירוקה, יש מדינות כתומות, יש כתומות כהות ואדומות.

דוד שפרכר: למרות הסיווג הזה של כתום אדום השמים באירופה הם שמים פתוחים, אפשר לטוס ללא בעיה.

דוד שפרכר: חלק מהמדינות מטילות בידוד לנכנסים ומדינות אחרות כמו צרפת שלא מטילות שום בידוד.

דוד שפרכר: חלק גדול מהמדינות לא מטילות בידוד.

דוד שפרכר: דבר נוסף, נושא הבדיקות תפס תאוצה גדולה מאוד באירופה.

דוד שפרכר: בדיקות מהירות שהחלו בצורה מאסיבית בהרבה מאוד שדות תעופה.

דוד שפרכר: בדיקות זולות, אמינות, שנותנות תוצאה תוך חצי שעה.

דוד שפרכר: כך שמי שעובר את הבדיקה נשאר במתחם שדה התעופה ותוך חצי שעה הוא יודע אם הוא נדבק או לא.

דוד שפרכר: עשיתי בדיקה של סיווג מדינות באירופה לעומת הסיווג שנותן לנו משרד הבריאות.

דוד שפרכר: הראשונה שבדיה, שמוגדרת גם באירופה וגם בישראל כאדומה.

דוד שפרכר: מעניין לראות את המתווה של חולים חדשים ל-100,000, כך נוכל לעשות השוואה עם השקף הבא שידון בקפריסין, שם זה 203.

דוד שפרכר: יש מספר בדיקות של כ-221,000 ואחוז החיוביים 5.3%.

דוד שפרכר: בשקף הבא אנחנו רואים את קפריסין.

דוד שפרכר: מול שבדיה זה לא 203 אלא 209, היא יותר אדומה משבדיה.

דוד שפרכר: יש הרבה בדיקות ואחוז החיוביים הוא 4% לעומת 5% בשבדיה.

דוד שפרכר: ההבדל הגדול הוא שקפריסין היא ירוקה ולפי הגדרות אירופה היא מאוד אדומה.

דוד שפרכר: לגבי יוון, הנתון שמפורסם כבר לא נכון כי בין אתמול לבוקר זה עלה מ-118 ל-133 וכל רגע זה עולה.

דוד שפרכר: אחוז החיוביים הוא בערך כמו בשבדיה, אבל מספר הבדיקות הוא אחד מהנמוכים באירופה.

דוד שפרכר: יוון גם מוגדרת כירוקה למרות שלפי הקריטריונים של אירופה היא אדומה.

דוד שפרכר: דוגמה אחרונה היא איסלנד שמוגדרת באירופה מאד אדומה ובישראל היא מוגדרת כירוקה.

איילת שקד: באיסלנד לא בודקים כל אחד כל היום?

דוד שפרכר: יש מספר בדיקות מאוד גדול.

איילת שקד: אז היא כתומה לפי האיחוד ולפי ישראל היא ירוקה.

דוד שפרכר: השאלה הנשאלת היא מה השיקולים שמנחים את משרד הבריאות להגדיר מדינה כאדומה או ירוקה.

דוד שפרכר: מחודש אוגוסט חברי כנסת ואני מנסים לקיים דיאלוג עם משרד הבריאות.

דוד שפרכר: ביקשנו כמעט בכל דיון לשמוע מה השיקולים שעומדים בפני משרד הבריאות בקביעה הזאת.

דוד שפרכר: בכל פעם נאמרה לנו אותה תשובה שיש הרבה שיקולים מבלי לפרט אף שיקול.

דוד שפרכר: אני מופתע לראות ששבדיה אדומה, קפריסין ירוקה למרות שיש יותר נגועים בקפריסין מאשר בישראל ואני שואל את עצמי אם השיקולים הם מדעיים אפידמיולוגיים, או האם יש שיקולים אחרים?

דוד שפרכר: אני חייב לומר שאיחוד נסיכות המפרץ הפך ירוק בדיוק באותו יום שהכריזו על זה שהם רוצים לחתום הסכם עם ישראל.

דוד שפרכר: לא ראיתי דיון מעמיק במשרד הבריאות כמו שעושים עם יתר המדינות כשלוקחים את הזמן כדי לחשוב אם היא תהיה מדינה ירוקה או אדומה.

דוד שפרכר: הייתי רוצה לדעת, לדעתי גם כלל חברי הכנסת וכלל העם בישראל לדעת מה השיקולים המדויקים העומדים בפני מקבלי ההחלטות?

דוד שפרכר: מדעיים?

דוד שפרכר: אפידמיולוגיים?

דוד שפרכר: אולי מדיניים ואולי אחרים?

דוד שפרכר: אינני יודע.

דוד שפרכר: אני, כמו חברי הכנסת שקד עסאקלה, סובה ואחרים, קודם כל מבקש לקבל תשובה ומענה ברורים.

דוד שפרכר: אני גם חושב שבמדינת חוק, מדינה שדוגלת במנהל תקין, הרשות המבצעת חייבת להצדיק את מעשיה בפני הרשות המחוקקת.

דוד שפרכר: הכנסת כאן כדי לבקר את הגורם המבצע והגורם המבצע חייב לומר לנו בדיוק מה עומד בפניהם ומה השיקולים.

דוד שפרכר: אני חוזר למתווה שהגשנו, שלדעתי הוא הגיוני ביותר בדיוק כמו שאומרת חברת הכנסת אילת שקד, להתייחס למצבו האישי של הנוסע ולא בהכרח למדינה ממנה הוא בא.

דוד שפרכר: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: יש התייחסות שלא הזכרנו לגבי אנשי עסקים.

איילת שקד: דברתי עם פרופ' גרוטו ועם סגן שר הבריאות ביום שישי וכל יום הם אומרים לי, מחר השר חותם.

דוד שפרכר: אני גם אוסיף שלדעתי שרת התחבורה מירי רגב תומכת במתווה הזה.

דוד שפרכר: אני רוצה לומר שבדיונים שקיימתי בנושא תעופה במשרד הבריאות, הגעתי עם המתווה שלי ואמרתי, נגיע למעמד ביניים עם בידוד מקוצר של 3-5 ימים, עם שתי בדיקות אחד בכניסה ואחד אחרי שלושה ימים ובתמורה לשתי בדיקות שליליות ובידוד מקוצר נשחרר את אנשי העסקים, מה שבהחלט יתרום לכלכלת ישראל.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה עורך-דין שפרכר על הדברים ועל המצגת המעמיקה.

מיכל וונש: אני מבקשת להוסיף שאלה, בין הקבוצות שמתייחסים אליהם יש לי מאות פונים, עולים ועולות חדשים למדינת ישראל שלא ראו את יקיריהם מאז חודש מרס.

מיכל וונש: אנחנו מדברים על מדינה גאה בעליה שלה, רק חגגנו את שבוע העלייה, אני מדברת על מצוקה נפשית גדולה מאוד שהייתי רוצה להביא גם בפני הוועדה הזאת.

מיכל וונש: מדובר על קרבה משפחתית מדרגה ראשונה, שכמו במדינות אחרות שיש מדיניות ברורה, פניתי לשר הפנים והתשובה הייתה שלא מתכוונים לגבש מדיניות ברורה כזאת ואנחנו לא יודעים לכמה זמן אנחנו גוזרים על האנשים לא לראות את קרוביהם, בני ובנות הזוג שלהם.

מיכל וונש: אגב, בין אם נשואים ובין אם אינם נשואים מדינות נתנו גם על כך את הדעת ואפשר להוכיח מהי זוגיות.

מיכל וונש: חייבים לתת במסגרת השיקולים הללו, בטח לאנשי עסקים - - -

יפעת שאשא ביטון: הנושא עלה בתחילת הדיון.

מיכל וונש: אני מבינה, אבל מקרים שמוגדרים היום מקרים חריגים ומקרים הומניטאריים נדונים ללא מדיניות.

יפעת שאשא ביטון: תודה חברת הכנסת וונש.

יפעת שאשא ביטון: זה נושא חשוב והעלינו אותו בפתיחת הדברים ונבקש את ההתייחסות לדברים.

יפעת שאשא ביטון: חבר כנסת יוסף טייב בבקשה.

יוסף טייב: אני קודם כל רוצה לברך על דבריו של עורך-דין שפרכר.

יוסף טייב: אני תוהה ושואל האם יש נתונים ברורים, רואים מדינות שהולכות ונהיות אדומות, ירוקות, לא נחשפתי לקריטריון ברור מה מביא את משרד הבריאות ומשרדים אחרים להחליט החלטה שאותה מדינה ירוקה או אדומה.

יוסף טייב: מעבר לנתונים, צריך לקחת בחשבון נתונים נוספים מה סיבת הכניסה של אותו אדם?

יוסף טייב: חברת הכנסת וונש העלתה את נושא העולים ויש גם מתווים אחרים שכן אושרו ולצערי לא עובדים נכון.

יוסף טייב: כניסה לסטודנטים, כניסה לתלמידים דרך תכניות של הסוכנות, תגלית מסע וכו'.

יוסף טייב: אני רוצה לשים את הדגש על זה שצריך מתווה ברור לאנשי עסקים, יכול להיות שצריך לדרג את המתווה קודם כל עולים, קרובי משפחה, אנשי עסקים, סטודנטים, אבל אי אפשר לסגור את הכול ולהגיד שלא עושים שום דבר כי יש קורונה.

יוסף טייב: יש קורונה בכל העולם, הרבה מדינות בעולם מתמודדים עם הקורונה, חלק מהמדינות גם נכנסו לסגר שני ואנחנו פה בישראל ממשיכים עם המדיניות של שמים סגורים, אין מתווה ברור, לא יודעים איך זה עובד, כניסה ויציאה למדינות שנשארות אדומות כשאנחנו רואים בנתונים מדינות עם חשיפה לקורונה שנמוכה ממדינות אחרות אלו ירוקות ואלו אדומות, לכן אני מצפה לקבל התייחסות ממשרד הבריאות על הנושא הזה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת רזבוזוב בבקשה.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: אני רואה הצהרות, אני רואה גרפים, אני שומע סיפורים שאנחנו אלופי עולם, אלופי אירופה, אבל המציאות היא אחרת.

יואל רזבוזוב: המציאות היא שאנחנו מפגרים אחרי כולם.

יואל רזבוזוב: אין לנו מעבדה בשדה התעופה, אנחנו מנותקים משאר העולם, עסקים נפגעים, עולים נפגעים, אזרחים נפגעים ואין פתרונות.

יואל רזבוזוב: אנחנו כאן, דיון אחר דיון בוועדת קורונה שומעים על פתרונות, שומעים על מתווים, שומעים על דברים שאפשר ליישם אותם ומשום מה הממשלה לא מיישמת.

יואל רזבוזוב: מעבר לכך, הפעולות של הממשלה לא שקופות.

יואל רזבוזוב: אנחנו בכנסת הוועדה שאמורה לפקח על הממשלה ואנחנו לא מצליחים להבין את הצעדים של הממשלה, את הפעולות של הממשלה.

יואל רזבוזוב: זה לא מובן.

יואל רזבוזוב: דברנו על מעבדה שתיפתח כבר ב-15 לאוקטובר.

יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים עכשיו על עוד שבוע ואחרי זה על עוד שבועיים, יש לי דה ז'ה וו שאנחנו חוזרים על אותם דברים והם לא קורים.

יואל רזבוזוב: יושבים פה חברי כנסת שיושבים אתי בוועדת עליה וקליטה ומדברים על עולים, אני מכיר זוג עולים חדשים שלפני כמה ימים חזרו למדינה האדומה שלהם כי הם לא ראו את המשפחה.

יואל רזבוזוב: לקחו את הדברים שלהם וטסו דרך כמה מדינות כדי לראות את המשפחה שלהם שלא ראו מעל חצי שנה.

יואל רזבוזוב: אם יש פתרונות ויש מודלים כמו שהציג עורך-דין שפרכר הציג ויש מתווים אחרים.

יואל רזבוזוב: למה אנחנו לא מיישמים?

יואל רזבוזוב: אני לא מצליח להבין למה לא מיישמים מודלים ומתווים שעובדים?

יפעת שאשא ביטון: תודה.

יפעת שאשא ביטון: לפני שנעבור לשמוע את ד"ר שלמון, נבקש לשמוע ממשרד התחבורה התייחסות לנושא המעבדה.

יפעת שאשא ביטון: מצד אחד אנחנו נסערים מכל מה שקורה בארץ, עשינו סגר ועשינו את כל מה שצריך ואת מה שהתחייבתם כאן לגבי המעבדה בנתב"ג, נראה שיש זמן לכם זמן.

יפעת שאשא ביטון: איפה זה עומד?

יפעת שאשא ביטון: מכיוון שלא שומעים את יואל, עד שהתקלה תתוקן נשמע את איל סיסו לגבי מדיניות כניסה של זרים.

יפעת שאשא ביטון: אגב, הם זרים לישראל אבל חלקם הם בני משפחה של אנשים שגרים כאן ולחלוטין לא זרים עבורם.

אייל סיסו: בעיקרון ב-11 במרס 2020 הוחלט על ידי שר הפנים והמל"ל שלא מכניסים כרגע זרים, כפי שעשו מדינות רבות באירופה.

אייל סיסו: מתוך הבנה שיש יהודים בעולם ויש אנשים שצריכים להיכנס, החלטנו על קטגוריות.

אייל סיסו: אנחנו עומדים כרגע על 20 קטגוריות שמאפשרות כניסה דרך פניה לנציגויות שלנו ודרך רשות האוכלוסין.

אייל סיסו: אנחנו עובדים בצורה משולבת עם רשות האוכלוסין, משרד הבריאות ומשרד החוץ ומאפשרים להיכנס למי שנכנס בתוך הקטגוריות.

אייל סיסו: מעבר לקטגוריות יש ועדת חריגים שמתכנסת כל יום, מקיימים דיון על פניות חריגים, על בני משפחה שרוצים להגיע ולבקר במקרים רפואיים וכדומה.

אייל סיסו: בדרך כלל לרובם מאפשרים להיכנס.

יפעת שאשא ביטון: אם יש יותר מידי חריגים אולי הם כבר לא חריגים?

אייל סיסו: יש 20 קטגוריות שנקבעו, כשהשתיים האחרונות מדברות על אנשי עסקים.

אייל סיסו: אנשי עסקים ממדינות ירוקות ואנשי עסקים ממדינות אדומות.

אייל סיסו: יש קטגוריות של חתונות, הלוויות, בני משפחה, בני זוג שרשומים, לא כולם יכולים להיכנס.

יפעת שאשא ביטון: לא כולם רשומים.

אייל סיסו: נכון.

אייל סיסו: לא כולם רשומים ולא כולם יכולים להיכנס.

אייל סיסו: החליטו על 20 קטגוריות כרגע שיכולים להיכנס באופן חופשי.

אייל סיסו: מי שפונה מקבל אוטומטית אישור עליה למטוס כי לא יתנו לא לעלות למטוס בצד השני אם לא יחזיק את האישור ביד.

אייל סיסו: מעבר לזה, יש הרבה אנשים שלא נכנסים לתוך ה-20 הקטגוריות שנקבעו ונכנסים או לחריגים או שאומרים להם "לא".

אייל סיסו: זה לא פשוט להגיד להם "לא".

יפעת שאשא ביטון: אתם עושים את זה יפה מאוד.

יפעת שאשא ביטון: יש הרבה פניות שמגיעות אלי אישית .

אייל סיסו: אנחנו עובדים סביב השעון 24/7.

אייל סיסו: יש בנות שירות שעובדות עד כניסת השבת וממשיכות לעבוד מיד אחרי זה.

אייל סיסו: חברת הכנסת וונש ביקרה אותנו לא מזמן.

יפעת שאשא ביטון: בת שירות מחליטה אם הם יכנסו או לא?

אייל סיסו: ממש לא.

אייל סיסו: החלטות מתקבלות על ידי הקונסולים בחו"ל, יש החלטות שמתקבלות על ידינו במטה משרד החוץ ויש החלטות שמתקבלות בוועדה שלנו עם רשות האוכלוסין ומשרד הבריאות כדי לאפשר את החריגים הללו.

אייל סיסו: צריכים להכניס החלטה כי להכניס את כולם כרגע זו החלטת ממשלה שלא מכניסים את כולם.

אייל סיסו: מהיכרות שלי, יש מדינות אירופאיות, שלא מאפשרות לאזרחים זרים להיכנס למעט אזרחים של מדינות האיחוד האירופי.

אייל סיסו: אין שם חריגים, זו החלטה שלא נכנסים.

יפעת שאשא ביטון: בני זוג, סבא סבתא לא אזרחים ישראלים של ילדים שהם אזרחים ישראלים, הולדת של נכדים?

מיכל וונש: בזה הצלחנו להרחיב את הקריטריונים, אבל זו לא מדיניות.

יפעת שאשא ביטון: לפני שבועיים היינו צריכים להגיע עם פניה מיוחדת כדי שיאשרו להם.

אייל סיסו: הולדת נכדים מותרת.

אייל סיסו: הם מגיעים עם אישור של הקונסול בחו"ל, לא צריך בכלל להגיע לוועדה.

יפעת שאשא ביטון: עובדה שהייתי צריכה להגיע אליכם.

יפעת שאשא ביטון: כנראה שדברים עדיין לא סגורים עד הסוף.

אייל סיסו: אלה דברים שעובדים.

אייל סיסו: הצוות שלי עובד סביב השעון ממרס.

אייל סיסו: אבל לא הכול עובד חלק.

אייל סיסו: יש נציגויות שעובדות בקפסולות.

אייל סיסו: הנציבות הכי עמוסה שלנו בניו יורק, בשבוע שעבר כל הצוות הקונסולרי היו בבידוד כי אחד העובדים חלה בקורונה.

אייל סיסו: הנושא של כניסת זרים, למרות שאנשים היו בבידוד וחולים בקורונה, הם עבדו מהבית.

אייל סיסו: אפשר לעשות את זה במיילים, אנחנו לא מבקשים מהם להגיע לנציגות, הכול עובר במיילים וזה עובד די מהר.

אייל סיסו: זה כרגע המצב.

יפעת שאשא ביטון: מישהו חשב על זה שאנחנו נמצאים במקום אחר מה-11 במרס?

יפעת שאשא ביטון: לא היה שינוי במדיניות?

אייל סיסו: לדעתי כן, לכן החלנו את הקטגוריות.

אייל סיסו: אנחנו כמשרד החוץ מנסים כל הזמן להכניס עוד קטגוריות.

אייל סיסו: אסור לשכוח שהמטרה בראשית הדרך לא לייבא את הנגיף לישראל.

יפעת שאשא ביטון: שזה לגיטימי ונכון.

יפעת שאשא ביטון: השאלה אם לאור כל מה שאנחנו יודעים היום ולא ידענו אז, לא הצלחנו שיטות יותר יעילות כדי לא לייבא את הנגיף?

קריאה: אין מדיניות, זו הבעיה.

יפעת שאשא ביטון: זה נכון לכל.

אייל סיסו: אבל יש 20 קטגוריות שכבר ניתנו.

אייל סיסו: מי שמגיש מקבל אוטומטית.

יפעת שאשא ביטון: אבל יש המון חריגים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו בקשר אתכם ובקשר עם הקונסוליות, הם באמת קורסים.

יפעת שאשא ביטון: יש שם עומס בלתי נתפס בגלל שיש הרבה חריגים.

יפעת שאשא ביטון: אז לא יכול להיות שכשיש כל כך הרבה חריגים שזה באמת החריג.

יפעת שאשא ביטון: יכול להיות שצריך להרחיב את זה, או להיות מדויקים יותר, יוכל להיות שיש מתווה נכון יותר, גם מבחינה רפואית, כדי לוודא שאנחנו מכניסים לכאן אנשים בריאים ולא אנשים שמביאים את הקורונה יחד אתם.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו כל כך הרבה זמן בתוך העסק הזה ואני לא רואה שמתקדמים לאן שהוא.

יפעת שאשא ביטון: כאילו נוח להישאר בתפיסה של ה-11 במרס.

ג'אבר עסאקלה: אנחנו מתקדמים מחריג לחריג.

יפעת שאשא ביטון: בינתיים הם לא סוגרים.

דוד שפרכר: הקשתי למה שאמרת.

דוד שפרכר: דבר ראשון, המדינות שנכנסות לסגר שני בלגיה וצרפת למשל, שתי המדינות האלה לא אסרו בכלל על כניסה של אנשים לשטחה והטיסות ממשיכות כרגיל.

שלמון: ישראלים לא יכולים להיכנס לשתי המדינות האלה.

שלמון: צרפת ובלגיה לא מאפשרות לאף אזרח ישראלי להיכנס לתחומה כבר חצי שנה.

אייל סיסו: ד"ר שלמון צודק, לא מאפשרים לישראלים אלא אם כן אתה אזרח האיחוד האירופי ואז אתה יכול להיכנס.

יוסף טייב: במקרה הייתה לי פגישה השבוע עם שגריר צרפת שאמר לי שהוא מוכן לקדם מתווה שיהיה win-win.

יוסף טייב: תאפשרו לבעלי דרכונים צרפתים להיכנס לישראל ואני אתן מתווה שישראל תוכל להיכנס.

יוסף טייב: המדיניות שלנו של הסתגרות מביאה גם תופעה שלא נותנים לנו להיכנס לשם.

יפעת שאשא ביטון: נעשה סדר בשיח כי אני מבינה שנכנסים עוד משתנים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו לא מאפשרים את הכניסה שלהם ואולי על הבסיס הזה הם לא מאפשרים את הכניסה שלנו?

יפעת שאשא ביטון: ד"ר שלמון, תעשה לנו בבקשה סדר בדברים האלה.

שלמון: האיחוד האירופי אסר באופן גורף על כניסה, או המליץ לכל חברות האיחוד למנוע כניסת ישראלים, ללא קשר למדיניות הכניסה שלנו.

שלמון: מדינות מהאיחוד האירופי, שהפכנו אותם לירוקות כמו ליטא, לטביה, צ'כיה ואחרות לא אפשרו כניסת ישראלים חרף העובדה שהכנסנו את האזרחים שלהם ללא צורך בבידוד, כך שזה לא נכון לומר.

שלמון: עו"ד שפרכר, שאנחנו נהלים דיאלוג כבר תקופה ארוכה, דיבר על שתי אפשרויות סותרות: אחת, למה להתייחס למדינות ירוקות או אדומות, נכניס אנשים לפי בדיקות.

שלמון: התשובה לכך מאוד ברורה, אם נסתכל על מדינות ה-OECD כמעט אף מדינה לא מכניסה אזרחים ממדינות אדומות על בסיס בדיקות או על כל בסיס אחר, זו עובדה ואתם יכולים לבדוק אותי על הנושא.

שלמון: המדינות שמתמודדות הכי טוב עם המגיפה, כמו טאיוואן, יפן, במידה מסוימת סין, לא מאפשרות כמעט בכלל כניסה של אזרחים זרים לשטחה.

שלמון: כך שאם אנחנו למדים מהעולם, הנושא של אי כניסת אזרחים זרים ממדינות אדומות הוא הנוהג המקובל ברוב העולם המתקדם.

שלמון: מאידך עו"ד שפרכר ציין, אולי כתמונה הופכית, את האיחוד האירופי.

שלמון: צריך לומר פה שה-ECDC וההמלצות של האיחוד האירופי הן לחלוטין לא רלוונטיות מעצם העבודה שהאיחוד האירופי מתנהל בשטח שרובו תנועה יבשתית ולא עושה מעבר רק ממדינה חברה למדינה חברה אחרת.

שלמון: הוא בעיקר ממליץ על מדינות שמחוץ לאיחוד האירופי.

שלמון: לכן זה בכלל לא דומה לענייננו.

יפעת שאשא ביטון: אני רק רוצה לוודא ששמעת את כל מה שהעלינו כאן, את השאלות גם לגבי הקריטריונים והסיווגים של מדינות אדומות וירוקות?

יפעת שאשא ביטון: נושא המעבדה, האם תוכל לשמוע עד שנשמע את יואל ממשרד התחבורה?

יפעת שאשא ביטון: נושא איחוד משפחות, איך אתם עוזרים לפתור את הפלונטר הזה אחרי כל כך הרבה חודשים שאנחנו בתוך הטיפול במערכה וכנראה עוד נהיה עוד מספר חודשים בתוך זה, כולל משפחות של עולים ועולות.

שלמון: רשמתי את כל ההערות.

שלמון: נשאלנו לגבי הקריטריונים על פיהם נבחרות המדינות, צריך לומר שאנחנו מפרסמים פעם בשבועיים, כדי לא לשנות כל יום את הסטטוס.

שלמון: ישנם 6 קריטריונים מרכזיים, מי שמבצע את החיתוך זה לא משרד הבריאות אלא צוות במשל"ט התעופה של אנשי מודיעין ואנשי ביצוע אחרים שאוספים את כל הנתונים במתודולוגיה מאוד מסודרת, תוך כדי מתן ציון מפורט לכל מדינה בעולם.

שלמון: עלו טענות על עניינים מדיניים ואחרים, אני מכיר דוגמה אחת בלבד במהלך כל התקופה שהתקבלה החלטה מדינית, זה לא איחוד האמירויות.

שלמון: את איחוד האמירויות סמנו מראש כירוקות, עוד לפני שאותה נסיעה מפורסמת התכוונה לצאת לדרכה.

שלמון: זה היה אכן בסמיכות וסביב התפתחות היחסים אתם.

שלמון: דוגמה אחרת היא בחריין, הייתי גם שם, לא יכולנו להפוך אותה לירוקה, היא נשארה ירוקה חרף חימום היחסים בנסיעה לשם.

שלמון: בניגוד למה שנאמר, איסלנד הפכה להיות אדומה ביום ראשון.

שלמון: לגבי יוון, יוון עדיין לא ענתה על הקריטריונים שלנו להפוך מירוקה לאדומה.

יפעת שאשא ביטון: אז אולי תאמר לנו מה הקריטריונים?

שלמון: אמרתי שמדובר ב-6 קריטריונים עיקריים, שמדובר בממוצע תחלואה לשבועיים, מקרים חדשים בשבועיים האחרונים כממוצע, אחוז בדיקות חיוביות ועוד מספר פרטים.

שלמון: כל אותם קריטריונים נלקחים ממאגרי מידע מאומתים בין לאומים ונכנסים למשוואה שמשקללת בסופו של יום טבלה מאוד מפורטת עם ציון בכל אחד מהסעיפים וציון משוקלל לכל מדינה.

שלמון: מדינות שהן באזור ה-4-5 הן מדינות שנכנסות לקריטריונים ירוקים.

שלמון: מדינות שצוברות פחות מ-4 מתוך 6 קריטריונים הן לצערנו מדינות אדומות.

יפעת שאשא ביטון: אתם יודעים לתת לנו טבלה מסודרת?

יפעת שאשא ביטון: כמו שעו"ד שפרכר לקח מדינה ואמר מה מספר המקרים ל-100,000, מספר בדיקות, אחוז החיוביים.

יפעת שאשא ביטון: אתה אומר שיש משתנים נוספים, אתה יודע לקחת רק את המדינות שיש כאן בתוך המצגת, להעמיד אותן אחת מול השנייה ולהראות איך אתם מחשבים את האדום והירוק?

שלמון: אני מציע שבפעם הבאה אני אגיע פיזית, עם מצגת מסודרת, עדכנית.

יפעת שאשא ביטון: למה זה תמיד ככה?

יפעת שאשא ביטון: אתם לא מכירים את הדיונים אצלנו?

יפעת שאשא ביטון: אתם בכל פעם מגיעים בלי הנתונים ואומרים שנקרא לכם בפעם הבאה ותביאו את זה.

שלמון: אנחנו כרגע בהתעסקות חירום, לכן אני גם לא בירושלים אלא במשל"ט.

שלמון: כפי שאת יודעת, אני שמח להגיע פיזית לוועדה בכל הזדמנות.

שלמון: אנחנו כרגע בהיערכות דחופה בארץ ויש גם בקשה בין לאומית לסיוע באירופה, אותה אירופה שעומדת באותם קריטריונים, אנחנו צריכים לקבל היום החלטה ברמה מדינית אם להוציא משלחת או לא.

שלמון: אז אני כרגע פיזית לא נמצא בירושלים אבל אני יכול להבטיח שבפעם הבאה שיתקיים דיון אבוא עם מצגת ונתונים עדכניים נכון לתאריך הוועדה ואציג מה מצב המדינות באותו סטטוס.

שלמון: אמרתי בוועדה ואני רוצה לומר ולהדגיש שוב שבדיקות לא מחליפות חובת בידוד.

שלמון: ראינו את זה בדוגמאות בעולם כמו בגרמניה, שהיה ניסיון שם וגרמניה חזרה בה מזה.

שלמון: אנחנו רואים את זה בארץ במקומות בהם אנחנו יודעים להיערך כמה תחלואה נכנסה ומאיזה מדינה.

שלמון: בדיקות טובות לשעת לקיחתן, הן מזהות עומס נגיפי בדרכי הנשימה העליונות בזמן נתון, הן לא מחליפות חובת בידוד.

שלמון: אם רוצים למנוע תחלואה צריך או לבדל או לייצר מערך של בידוד עם בדיקות.

שלמון: לגבי תיירות ממדינות שונות, אנחנו מוכנים למתווה של תיירות ממדינות ירוקות.

שלמון: יש דיונים בינינו לבין משרד התיירות לבין גורמים נוספים וברגע שיוחלט על פתיחת בתי המלון אני מניח שתתאפשר כניסה לישראל של קבוצות תיירים ממדינות ירוקות.

שלמון: למיטב ידיעתנו שום מדינה ב-OECD לא מאפשרת תיירות ממדינות אדומות וכך זה גם יישאר.

שלמון: לגבי מתווה אנשי עסקים, יש שני מתווים שונים.

שלמון: יש מתווה של אנשי עסקים זרים שרוצים להגיע ארצה ללא בידוד ארוך ולכך יש לנו כבר פתרון יחד עם משרד הכלכלה, פתרון שגם קיבל את המתווה החקיקתי שלו, בו תחת אישור מיוחד של משרד הכלכלה לזמן מוגבל, איש עסקים זר יוכל להיכנס לישראל עם בדיקה, תוך כדי הקפדה מה הוא מבצע, איפה הוא נמצא ומה הוא עושה ולקיים את הפעילות לטובתה הוא בא ולצאת מהארץ מבלי להזדקק ל-14 יום בידוד.

שלמון: לגבי אנשי עסקים ישראלים, לא הייתי קורא לזה בהכרח אנשי עסקים, זה כל נסיעה חיונית קצרה לחו"ל כמו הלוויה, השתתפות בדיון בין לאומי וכדומה.

שלמון: ישנו מתווה שעורך-דין שפרכר מכיר אותו כי שוחחנו עליו לא פעם, עלה גם לרמת השר.

שלמון: אתמול התקיים דיון אצל השר בנושא.

שלמון: ישנם עוד לא מעט שאלות וקשיים בהנחה שיש מודל מתמטי מאוד ברור כמה תחלואה תיכנס לישראל אם נלך על מתווה של חמישה ימי בידוד פלוס שתי בדיקות.

שלמון: הטענה היא שזה לא מתאים ולא מחליף באופן טוב את הבידוד הקיים היום, בין אם היה 14 או יהיו 12 בתקופה הקרובה.

שלמון: לכן אנחנו מחפשים מודל שנוכל לווסת ולקחת את הסיכון ברמות סיכון סבירות בהן נסיעות מאוד חיוניות של אנשי עסקים או אנשים אחרים למתווה קצר של עד 96 שעות שהייה בחו"ל, אפשר יהיה לעשות אותם עם בידוד מקוצר פלוס שתי בדיקות.

שלמון: אני מאוד רוצה לקוות שבשבוע הקרוב הסוגיה הזאת תסתיים.

יפעת שאשא ביטון: אתה אומר שלגבי מתווה של אנשי עסקים זרים הכול מוכן.

יפעת שאשא ביטון: אז למה זה לא קורה?

יפעת שאשא ביטון: למה מחכים?

שלמון: אם יש לך היום חברה את יכולה להזמין איש עסקים חשוב לדיון, את פונה למשרד הכלכלה, מקבלת את האישור שלהם ואתו את יכולה לקבל אשרה.

שלמון: זה משהו חדש אבל מבחינתנו הוא יצא לדרך, עוגן בחקיקה ואפשר להתקדם אתו.

שלמון: מה שלא נסגר, אלו אנשי עסקים ישראלים שרוצים לנסוע לנסיעה עסקית קצרה לחו"ל ולחזור לארץ עם בידוד מקוצר.

שלמון: הנשוא הזה היה גם אתמול בדיון שני ברמת השר והמנכ"ל, אני מקווה שנתקדם למתווה.

שלמון: אנשי בריאות הציבור ואנשי ניהול הסיכונים שאצלנו בהחלט מראים נתונים שגם במתווה הזה יש סיכון אמיתי.

שלמון: זה לא מתווה בטוח לחלוטין ולכן נצטרך לייצר את האיזון הראוי.

יפעת שאשא ביטון: אני מבקשת ואבקש גם לדיון הבא את מה שביקשתי מבחינת הטבלה וההגדרות של אדום ירוק, עם כל הפרמטרים, עם המספרים הקבועים כדי שנוכל לראות את ההשפעות.

יפעת שאשא ביטון: דברת על מודל מתמטי בהקשר של ישראלים שיוצאים וחוזרים, כל המודלים המתמטיים האלה מאוד נחמדים, כבר למדנו שאפשר לשחק אתם, במציאות בדקתם כמה באמת הדבקה הכנסנו לישראל בתקופה שאנשים יצאו ונכנסו?

שלמון: התשובה היא שיש נתונים והם מעט נמוכים מחלק מהמודלים המתמטיים.

שלמון: אבל אנחנו מכניסים כל יום לישראל תחלואה שנעה בין 3-4 בימים טובים ל-10 חולים בימים אחרים.

יפעת שאשא ביטון: מתוך כמה אנשים שנכנסים?

שלמון: מתוך מספר אלפים שמגיעים כל יום.

שלמון: צריך לראות את המספרים המדויקים, באזור 3,000-4,000 איש.

שלמון: אפשר להגיד שהמספרים נמוכים - -

יפעת שאשא ביטון: נמוכים מאוד.

יפעת שאשא ביטון: למה אנחנו בונים כאלה מגדלים על נתונים נמוכים כאלה?

שלמון: מאחר ואין מצב שבו כל אדם שנכנס לישראל נבדק, אין לנו נתונים מוחלטים.

שלמון: אלו מקרים שאנשים נכנסו לישראל, נבדקו בין מסיבה כזו או אחרת ואנחנו יודעים שהם חזרו חולים.

שלמון: יש נתונים מאוד לא טובים ממדינות מסוימות, למשל מטורקיה נכנסה הרבה מאוד תחלואה בשבועות האחרונים לישראל.

יפעת שאשא ביטון: כמה זה הרבה מאוד?

שלמון: גם מיוון הירוקה נכנסה תחלואה.

יפעת שאשא ביטון: מה זה הרבה מאוד?

יפעת שאשא ביטון: כשאתה מדבר אתי על 3 מתוך 3,000, כמה זה הרבה מאוד תחלואה?

יפעת שאשא ביטון: דברו אתנו במספרים כדי שנבין.

שלמון: שלושה זה מספר גבוה כשאתה לא בודק את כולם אלא מקבל אינדקס ממי שנבדק מסיבה אחרת.

יפעת שאשא ביטון: אני לא מאמינה שעל זה אנחנו בונים מדיניות.

שלמון: ההנחה הבסיסית היא שאם היינו בודקים את כל הנכנסים המספרים היו גבוהים משמעותית.

שלמון: אפשר לדון אם וכאשר ומתי נבדוק את כולם, זה דיון מעניין, גם מבחינה משפטית לא פשוט לחייב כל אדם שנכנס לישראל בבדיקה בשדה התעופה.

שלמון: יכול להיות נערוך סקר נכנסים, אנחנו מחכים לאותה מעבדה שדובר עליה שכפי שאנחנו מקווים תקבל את האישורים בתקופה הקרובה ותוכל לפעול.

יפעת שאשא ביטון: למי מחכים עם המעבדה הזאת?

שלמון: המעבדה איננה שלנו, מבחינתנו ברגע שהיא תעמוד היא תפעל כמו כל מעבדה אחרת.

שלמון: אנחנו לא מעכבים את המעבדה.

שלמון: זו מעבדה שלא מתנהלת עם חוזה אתנו או על ידינו.

שלמון: בסופו של דבר ברגע שתהיה מוכנה היא תקבל אישור ותתחיל לעבודה.

שלמון: לגבי אישור לעולים, קרובים וסטודנטים, הנושא מונח לפתחה של ממשלת ישראל ושל שר הפנים.

שלמון: אני יודע שאמור להיות דיון על כך ביום חמישי, בסופו של דבר ההחלטה היא להגביל את מספר האזרחים הזרים הנכנסים לישראל, דובר מספיק על אותם 20 עילות שבעטיין אנשים נכנסים.

שלמון: אני אציין רק לאמירותיו של חבר הכנסת טייב, שנכנסו עד עכשיו אלפים רבים של סטודנטים ולצערנו אנחנו כבר באירועים לא מבוטלים של תחלואה והדבקות המוניות בקרב אותן קבוצות.

שלמון: לא רק בעולם הישיבות שגם שם היה לנו, גם בקבוצות של מסע היו מספר אירועים של הדבקות משמעותיות.

שלמון: כך שהמטרה היא כן לאפשר לסטודנטים מכל המגזרים להמשיך להגיע לישראל אבל תחת מתווים של הקפדה וזהירות בארץ.

שלמון: אני חייב לומר שנתקלנו לאחרונה בבעיות לא פשוטות לבקר את ההתנהלות וההתנהגות של חלק מאותן קבוצות, לאו דווקא ממגזר מסוים.

שלמון: חידדנו את העניינים גם עם עולם הישיבות גם עם הסוכנות וההסתדרות הציונית ועם הנהלת מסע כדי לטפל באותן בעיות והתקווה היא להמשיך ולאפשר לצעירים יהודים, אבל לא רק, להגיע לארץ ללימודים ולהכיר את ישראל בקרוב, בתקווה שחלקם יישארו כאן.

שלמון: לגבי קרובי עולים, אני מציע שתעלו את זה בצורה מפורטת גם מול שר הפנים.

שלמון: אני מניח שתתקבל החלטה אם, איך ובאיזה היקף להקל על אותם קרובים להגיע לישראל.

יפעת שאשא ביטון: תודה ד"ר שלמון.

יפעת שאשא ביטון: התחושה שלי היא שאנחנו מתקדמים בהיסטריה אבל לא מתקדמים בטיפול ובמענים שאנחנו כמדינה רוצים לתת.

דוד שפרכר: היינו באמת רוצים הפעם, אחרי כל הישיבות, קיימנו כמעט 10 ישיבות בנושא הזה, שסוף סוף נקבל לוח זמנים, בין היתר בנושא מתווה של אנשי עסקים.

דוד שפרכר: מתי נקבל תשובה?

דוד שפרכר: כל פעם זה בדיוק אותו דבר.

שלמון: נדמה לי שקבלת ממני לוח זמנים מאוד מדויק מתי להערכתי זה יסתיים.

יפעת שאשא ביטון: מתי זה יסתיים?

שלמון: אני מאמין שעד אמצע נובמבר העניין הזה יסתיים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נעקוב אחרי זה.

יפעת שאשא ביטון: זה לגבי אנשי עסקים ישראלים.

יפעת שאשא ביטון: מה לגבי אנשי עסקים זרים, שם כבר אפשר לעשות מעכשיו?

שלמון: הוא יכול לפנות לפי המתווה שנקבע לקבל את אישור משרד הכלכלה ואז לקבל את אשרת הכניסה לאותו אדם.

יפעת שאשא ביטון: מה שמקשה עלי להבין למה אנשי עסקים ישראלים לא יכולים לעבוד על פי אותו עיקרון?

שלמון: איש עסקים זר מגיע למטרה מאוד מוגדרת.

שלמון: אסור לו להסתובב, הוא חייב לשהות בתנאי לינה מאוד מוגדרים.

שלמון: מותר לו לצאת ממקום המגורים אך ורק לאותן פגישות עסקיות שמצהירים עליהן מראש.

שלמון: זה מאוד שונה מאזרח ישראלי שנוסע למדינה אדומה מסיבה כלשהי וחוזר ארצה לאורח חיים רגיל.

שלמון: יש גם עניין אחר שהוא עניין מספרי.

שלמון: ההנחה היא שמספר אנשי עסקים הזרים שיבואו לכאן מאוד מוגבל.

שלמון: ההערכה שלנו היא שברגע שתתאפשר יציאה לאנשי עסקים ישראלים לנסיעות קצרות, זה לא רק אנשי עסקים, נתמודד עם מצב של מעל 1,000 אנשים ביום שיבקשו לנצל את האפשרות הזאת.

שלמון: לכן גם הסיכונים הם בסדרי גדול אחרים.

יפעת שאשא ביטון: אולי אחד מהם יחזור חולה לפי הנתונים שהצגת.

יפעת שאשא ביטון: אבל אניח את זה בצד.

יפעת שאשא ביטון: אתה אומר שעד אמצע נובמבר אמור להימצא פתרון?

שלמון: כן.

שלמון: המודלים המתמטיים דברו על מספרים יותר מ-1 ל-1,000.

יפעת שאשא ביטון: בסוף אנחנו חיים את החיים לא את המודל המתמטי.

יפעת שאשא ביטון: היו פה הרבה מודלים מתמטיים ממרס שראינו שאף אחד לא באמת נגע בנקודה.

יפעת שאשא ביטון: בטח לא אותן מודלים שחזו תחזיות אפוקליפטיות.

שלמון: צריך לזכור שכמעט אין כניסה היום ממדינות אדומות למעט ארצות הברית ומעט מבריטניה.

שלמון: אילו הייתה תנועה חופשית מבלגיה או צרפת, עם התחלואה שאנחנו רואים בשבוע האחרון, אני מניח שהיינו רואים הרבה יותר תחלואה, כפי שראינו במרס-אפריל.

יפעת שאשא ביטון: זה לא רק השבוע האחרון ויש מדינות שעל פניו הוגדרו אדומות לפי האיחוד האירופי וכאן הן מוגדרות כירוקות.

שלמון: מדובר רק על יוון כרגע.

שלמון: יוון תיערך בסוף השבוע הזה, יכול להיות שלצערנו היא תשנה סטטוס היה והתחלואה תמשיך שם כפי שהיא נראית כרגע.

יפעת שאשא ביטון: מי המדינה שמסיבה מדינית קבלה את הזכות להיות ירוקה בזמן שהיא אדומה?

שלמון: זו הייתה קרואטיה.

שלמון: אמרתי שקרואטיה לא הייתה אדומה, היא הייתה גבולית והייתה החלטה לאשר מאחר והיא אפשרה לתיירים ישראלים להיכנס, בדיוק מתווה ההדדיות שהוזכר פה.

שלמון: אנחנו פתוחים לדיון על הדדיות עם כל מדינה.

שלמון: אני חייב לומר שמדינות שונות כמו קפריסין ואיטליה שהיו ירוקות ובאנו ואמרנו להם שנלך על מתווה הדדיות.

שלמון: היו דיבורים רבים אבל יוכל להעיד אייל סיסו שאף אחת מהמדינות האלה לא באה בסופו של יום ואפשרה לאזרחים ישראלים להיכנס.

יפעת שאשא ביטון: טוב לדעת שיש גם את עיקרון ההדדיות ולא רק את העיקרון הרפואי של אדום וירוק.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה יואל פלדשו, מה קורה עם המעבדה?

יואל פלדשו: המעבדה הייתה אמורה להיות מוכנה בשבוע הראשון של נובמבר, היא אכן מוכנה ומחכה לאישורים של משרד הבריאות.

יפעת שאשא ביטון: אתה אומר שהכול מוכן ומחכה לאישור של משרד הבריאות.

יפעת שאשא ביטון: לפני שניה אמר לנו נציג משרד הבריאות שזה בכלל לא באחריות שלו והם מחכים לכם.

יפעת שאשא ביטון: מי רוצה לעשות לי סדר?

יואל פלדשו: זה נכון שזה לא באחריות שלו, הרי כל מעבדה במדינת ישראל צריכה לקבל אישור של משרד הבריאות.

יפעת שאשא ביטון: הם הגישו כבר?

שלמון: אם המעבדה תהיה מוכנה היא תוערך ותקבל את האישור.

יפעת שאשא ביטון: אז היא מוכנה או לא מוכנה?

יואל פלדשו: אני יודע שהיא בתהליכי הערכה כדי לקבל את ההיתר.

יפעת שאשא ביטון: ד"ר שלמון, אומר לנו יואל שזה כבר בתהליך של הערכה.

יפעת שאשא ביטון: הערכה של משרד הבריאות אם לאשר אותה?

שלמון: אם זה התחיל היום, אז זה התחיל היום.

שלמון: נכון לביקור שהיה לי בשבוע שעבר, אז עוד לא הבנתי שתהליך ההערכה התחיל, אבל אני אבדוק את זה מיד אחרי הישיבה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מבקשים לדעת מיד אחרי הישיבה כשאתה בודק, איפה זה עומד.

יורם שפירא: יום שפירא, סמנכ"ל מסחר ופיתוח עסקי של רשות שדות התעופה.

יורם שפירא: הסטטוס נכון מלפני 10 דקות המעבדה מוכנה כבר מיום חמישי האחרון, עומדת בכל התקנים ובכל הדרישות.

יורם שפירא: כרגע יש תהליך ולידציה בינינו לבין משרד הבריאות בתקווה שזה יסתיים בתקופה הקרובה מאוד.

יפעת שאשא ביטון: מה זה בתקופה הקרובה?

יפעת שאשא ביטון: אתה יודע כמה פעמים שמענו את זה?

יפעת שאשא ביטון: מאוגוסט אנחנו שומעים על המעבדה המדוברת.

יורם שפירא: אנחנו התחייבנו שהמעבדה תהיה מוכנה ב-29 לאוקטובר, היא הייתה מוכנה ב-28 לאוקטובר.

יורם שפירא: יום אחד לפני והיא הוקמה תוך שלושה שבועות.

יורם שפירא: זו גם לא מעבדה, זה מערך שלם, זה גם מערך בידוק, גם מערך פענוח וגם מערך דיגיטלי.

יורם שפירא: כרגע משרד הבריאות אמור לקבל מאתנו וקיבל ועוד יקבל את התיקוף שלה בדיקות שלנו ובסופו של תהליך שלהערכתי לא צריך לקחת יותר משבוע אפשר יהיה לאשר את המעבדה הזאת ולצאת לדרך.

יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת שעוד שבוע אתם אמורים להעביר לוועדה את האישור שאכן המעבדה יצאה לדרך.

יואל רזבוזוב: אני מוכן לנסוע עכשיו באוטו שלי להביא את הדוחות.

יפעת שאשא ביטון: זה כמו במערכון של זהו זה.

יואל רזבוזוב: אני מוכן להגיע עכשיו, לקחת את הדוחות ולהעביר אותם.

יואל רזבוזוב: אני רוצה לעזור לכם לפתוח את המעבדה כדי שביום ראשון כבר תוכל לעבוד.

יואל רזבוזוב: אתם אומרים מה-15 לאוקטובר שזה יפתח מחר ומחר.

יואל רזבוזוב: אם הבעיה היא העברה פיזית של הדוחות מקום למקום, אני מתנדב לנסוע עכשיו ולהעביר את הדוחות האלה כדי שהמעבדה תיפתח.

שלמון: אני אתשאל שוב את מנהלת אגף המעבדות במשרד הבריאות, עדין מחכים לדוחות, עוד לא קבלנו אותם.

יפעת שאשא ביטון: אני מבקשת מנציג רשות שדות התעופה, תסגרו את הסיפור הזה, זה מביך, יש רגעים שאני מצטערת שהדיונים משודרים.

יורם שפירא: אנחנו עושים את כל מה שצריך ואני מאוד מקווה שהמעבדה הזאת תהיה מאושרת על ידי משרד הבריאות.

אמנון שמואל: איל סיסו כבר דיבר על האוכלוסיות שמוגדות ורשאיות להגיע והנסיבות בהם הן מגיעות.

אמנון שמואל: כל אלה שמאושרים להגיע, זמני המענה שלנו יחסית מהירים.

אמנון שמואל: דברו על סטודנטים, כל הרשימות שמגיעות מהאוניברסיטאות, מהישיבות, מהארגונים למיניהם, תוך 24 שעות הם עם אישורי עליה למטוס.

אמנון שמואל: בחודש האחרון הגיעו 22,000 זרים לארץ, כולל במתווה של אנשי עסקים, רציפות תפקודית, עובדים זרים.

אמנון שמואל: לגבי כולם היכולת שלנו להגיב היא מהירה.

אמנון שמואל: לגבי האוכלוסיות שנכנסות, הקריטריונים נקבעים על ידי הוועדה שמתכנסת וקובעת מהם הקריטריונים להקלות.

אמנון שמואל: אני מזכיר שההחלטה היא שזרים לא נכנסים לארץ וממרס הגענו ל-20 קטגוריות של החרגות ואנחנו מגיבים במהירות לאותן קטגוריות שקבענו, שרשאים להגיע.

אמנון שמואל: השאלה אם רוצים להכניס את כל הזרים שיש להם פה קרובי משפחה זו לא החלטה שלנו.

אמנון שמואל: אנחנו גוף מבצע שיודע לבצע, זאת צריכה להיות החלטה של משרד הפנים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מדברים על עניין המדיניות, אתה אומר שיש 20 קטגוריות של חריגים, כך שיוצא שכולם חריגים ואין כלל.

יפעת שאשא ביטון: זה מזכיר גם את מה שקורה בהתנהלות בתוך הערים.

אמנון שמואל: לא זה מה שאמרתי.

אמנון שמואל: אמרתי שהכלל הוא שלא נכנסים.

אמנון שמואל: קבענו 20 קטגוריות ברורות מי אלו שרשאים להגיע לכאן ובאיזה נסיבות וזה מבוצע על פי הכללים.

אמנון שמואל: נכון.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: נעבור לאילנה גורבצבסקי.

אלנה גורבצבסקי: מורת דרך, מייצגת את מורי הדרך בתיירות נכנסת שגיבשו מספר מתווים והוגשו לכם בגלגולים שונים, מתווים שמדברים על הפעלה בפועל לא משנה של איזה תיירות שתגיע, לכשיפתחו השמיים, לנו הסוכנים ייקח זמן להיערך.

אלנה גורבצבסקי: אנחנו צריכים לדעת איך נראים המתווים הללו על מנת שנוכל להתחיל להיערך לפתיחתה של התיירות כמה חודשים לאחר מכן, כי זה ייקח זמן להעביר את זה ללקוחות, ייקח להם זמן להפנים, להבין ולהיערך בהתאם גם כן.

אלנה גורבצבסקי: דבר שני, יש תחושה שנציגי משרד הבריאות מרגישים שאין להם צורך באנשי המקצוע כדי לגבש את המתווים של הדברים השונים.

אלנה גורבצבסקי: אתם מדברים על מודלים מתמטיים שלתחושתי לא לוקחים בחשבון את הפחתת הסיכונים שתיעשה באופי הפעלת התיירות כמו שהיא מוצעת כרגע על ידי המתווים השונים המדוברים שהועברו לכל חברי הוועדה ולכן אני לא נכנסת לפרטים השונים.

אלנה גורבצבסקי: אני לא מצליחה להבין איך סיכון יכול לעלות מזה שיכנסו לצורך העניין 1,000 תיירים של משפחות בודדות בעוד מספר חודשים לתיירות בודדים שהיא מפוקחת, מנוטרת, עם מורי דרך ונהג שנשארים אתם צמודים והם נכנסים לאותו צימר או בית מלון שיפתח עד אז במתווה של התו הסגול?

אלנה גורבצבסקי: אנחנו מכניסים היום 1,000 איש מאוכלוסיות שאנחנו יודעים שהתנאים שם הרבה יותר בעייתיים ועדיין המספרים מפתיעים אותנו מבחינת המודלים.

אלנה גורבצבסקי: פרופ' גרוטו בוועדה קודמת משבוע שעבר ציין שחלק מהמתווים כרגע מוכנים, אבל הם עכשיו תקועים כי הם עוד לא בדקו עם אנשי המקצוע בפועל האם אנחנו יכולים ליישם את הדברים האלה.

אלנה גורבצבסקי: שמונה חודשים אנחנו מבקשים את ההידברות הזו ואת ההתנהלות התקינה וההגיונית הזו, לראות איך אפשר לגבש מתווים ישימים כלכליים ונכונים לחברה, שלא יסכנו אף אחד.

אלנה גורבצבסקי: משרד הבריאות, אנא מכם תתייחסו לנושא ואני אשמח להבין אם הדברים נלקחים בחשבון.

אלנה גורבצבסקי: האם המודלים האלה מבוססים רק על מספרים שנכנסים ולפי מספרי מדינות או שנלקח בחשבון איך זה הולך לקרות ומה הסיכון של מתווה זעיר ואחראי?

שלמון: מתווה המדינות הירוקות מבחינתנו הוא מתווה מוכן, מוכן ביחד עם משרד התיירות וגורמים נוספים.

שלמון: במתווה הזה אנחנו לא רואים תיקון גדול ואנחנו רוצים לראות אותו קורה, ברגע שבתי המלון יקבלו אישור להיפתח.

יפעת שאשא ביטון: זה אומר שברגע שבתי המלון יפתחו תהיה אפשרות של כניסת תיירים ממדינות ירוקות?

יפעת שאשא ביטון: גם תיירים זרים?

שלמון: תיירים זרים במתווה שהוסכם עליו, שהוא מתווה של קבוצות, יחד עם משרד התיירות.

שלמון: בעינינו זו דרך מאוד בטוחה וזהירה להתחיל להניע את משק התיירות החדש עם רמת סיכון לא גבוה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: נשמח שתפרטו לנו את המתווה בשבוע הבא, בדיון שקבענו.

אלנה גורבצבסקי: אני רוצה לשאול אם יש אפשרות שאנשי מקצוע בפועל, מורי דרך, נהגים, יוכלו לראות את המתווה הזה ולהבין אם אנחנו יכולים ליישם אותו בשטח ולהתחיל להיערך בהתאם?

יפעת שאשא ביטון: ביקשתי שמשרד הבריאות יביא את המתווה לדיון שקבענו בשבוע הבא.

יפעת שאשא ביטון: הוא יציג אותו ואז נוכל גם להתייחס.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו כמובן נפרסם אותו ברגע שיגיע אלינו.

ישראל אייכלר: כבוד היושבת-ראש, עקבתי אחרי הדיון, הוא מאוד חשוב, אני מכיר ומוקיר את כל האנשים שעוסקים בזה כבר שמונה חודשים, עובדים קשה מאוד.

ישראל אייכלר: הכללים שנקבעו על כניסת אנשים שאינם ישראלים, אנשים שיש להם פה משפחות, יהודים, תיירים ואחרים, זה נושא מאוד כאוב.

ישראל אייכלר: כל זמן שהיה מדובר על חודש, חודשיים, שלושה אפשר היה להבין.

ישראל אייכלר: ברגע שרואים שזה כבר נמשך שמונה חודשים וכבר מדברים על האפשרות של פתיחת בתי מלון, הגיע הזמן לפתוח יותר את המתווה של האנשים שזכאי להיכנס.

ישראל אייכלר: היום יש בעיה שנכד לא יכול לבוא להלוויה של סבתא שלו.

ישראל אייכלר: זה היה נכון בפסח, אבל היום, אחרי שמונה חודשים, מותר להוסיף משפחה קצת יותר מורחבת שבאה להלוויה.

ישראל אייכלר: להבדיל בשמחה, אותו דבר.

ישראל אייכלר: הבעיה המרכזית שדברתי בוועדה, שמשרד החוץ נאלץ, למרות שהוא עובד קשה מאוד, שכל אדם שצריך לעלות לארץ צריך לעבור דרך הקונסוליה המקומית.

ישראל אייכלר: יש קונסוליות שעובדות מאוד ביעילות ויש קונסוליות שיש מעט בקשות ויש קונסוליות עם הצפה של בקשות.

ישראל אייכלר: בקשתי ואני מבקש שוב, לנתק את הצורך הזה.

ישראל אייכלר: כמו שפעם כשמישהו היה רוצה להיכנס לארץ לא היה צריך אישור מהקונסוליה, אם יש לו קרוב משפחה שמזמין אותו, בוודאי שהוא יכול להיכנס למשרד הפנים ולהגיש את המסמכים במחשב ולמנוע המון בירוקרטיה מהפקידים המסורים שעובדים ימים ולילות בשביל לבדוק כל דרכון, כל מספר וכל ילד וכל משפחה.

ישראל אייכלר: הגיע הזמן להרחיב את הקריטריונים של כניסת אנשים קרובים לשמחות, ללוויות, ללידות ולכל הדברים האלה.

ישראל אייכלר: אם מדברים על פתיחה לתיירות כוללת, אז לאו דווקא לקבוצות שנמצאות במלון אלא גם לבני משפחות שיש להם קרובים בארץ שנמצאים במקום בטוח תוך כדי הבטחה שלא יפיצו ולא יהיו חולים.

ישראל אייכלר: שמעתי שיש היום מכשירים לבדיקות מהירות.

ישראל אייכלר: בבתי מלון בגרמניה, שלא רוצים לתת לאנשים להיכנס ללא בדיקה, עושים בדיקה ותוך עשר דקות יש תוצאה והוא יכול להיכנס.

ישראל אייכלר: יש מכשירים כאלה ואפשר לדבר עליהם כשרוצים לשמוע על התקדמות.

ישראל אייכלר: זה יכול לעזור גם על הרחבת האפשרויות לבני משפחה להגיע לארץ, אם יש אשרות כזו לבדוק אותם מהר ולראות שהכול בסדר.

ישראל אייכלר: להתחיל להחזיר למשרד הפנים ולמנהל האוכלוסין, שהם יהיו אחראים על כניסות ויציאות מן הארץ.

ישראל אייכלר: לא צריך את משרד חוץ, זה סתם מכביד.

ישראל אייכלר: אלא במקרים כמו שבשנים קודמות, כשיש בעיה של מישהו עם רקע פלילי.

ישראל אייכלר: אבל חוץ מזה, למה צריך את זה?

יפעת שאשא ביטון: הבנו פה שזו מדיניות של משרד הפנים.

ישראל אייכלר: המדיניות הזו חייבת להשתנות.

ישראל אייכלר: זה עושה עוול גם לאזרחים וגם לעובדי משרד החוץ.

ישראל אייכלר: יש קונסוליות שעשרה ימים עד שהם עונים שחסר מסמך.

ישראל אייכלר: יש מקרה שאני מכיר שהבת צריכה ללדת, האמא צריכה להגיע, אין לזה זמן אבל התשובה הגיעה אחרי עשרה ימים שחסר מסמך, כי הפקיד באותה קונסוליה היה עמוס.

ישראל אייכלר: צריך לנתק את הקונסוליות מהכניסות והיציאות, זה שייך למשרד הפנים, יש להם אנשים מספק טובים והם יכולים להיעזר במקרה הצורך עם פקידי משרד החוץ.

ישראל אייכלר: אבל אותו מייל שהאזרח בחוץ לארץ צריך לשלוח, שישלח מיד למשרד הפנים.

ישראל אייכלר: גם פה, בסניפים של משרד הפנים, אותו קרוב ישראלי שרוצה את האורח שלו, יוכל לגשת למשרד הפנים, להגיש את המסמכים במחשב וברגע הוא מקבל אישור.

יואל רזבוזוב: גם פה יחכו וגם שם יחכו.

יואל רזבוזוב: מהניסיון שלי עם הקונסוליות, טיפלתי במקרה, לקח לי חודשיים, אחרי התערבות שלי, אני מאמין שאם למשרד הפנים, אם יהיו לו קריטריונים ברורים ויתחילו להחליף את הקבוצות של קרובי המשפחה שנכנסים לבידוד, להרחיב אותם.

יואל רזבוזוב: אנחנו לא רוצים לפגוע או להעלות את רמת התחלואה, אבל יש פתרונות לזה.

יוראי להב-הרצנו: אני מתנצל שלא הצטרפתי לדיון מראשיתו מאחר ויזמתי דיון משלי בוועדת הקליטה והעליה שעוסק בכניסה של משפחות של עולים בישראל ובמקביל יש דיון בוועדת העבודה והרווחה על איסור טיפולי המרה, נושא שקרוב ללבי מאוד.

יוראי להב-הרצנו: הכנתי שיעורי בית ושוחחתי גם עם ד"ר שפרכר שנמצא אתנו כאן ואני תומך מאוד בעמדתו.

יוראי להב-הרצנו: ברוח הוועדה לא הגיוני יהיה לסגור את השמים ולא לאפשר לטיסות להגיע לכאן ולנו לצאת החוצה כי לנו זה הכי קל, אבל זה לא הפתרון.

יוראי להב-הרצנו: הפתרון הוא לא לכלוא אותנו בבתינו ולא לאפשר לאנשים להגיע לכאן.

יוראי להב-הרצנו: לי חשוב להדגיש בנושא הזה שאני אשמח לשמוע לוחות זמנים ברורים של מתי הדבר הזה קורה, מתי פותחים את השמים ומאפשרים לנו להתחיל לאוורר את המשק ואת כל מנועי הצמיחה שעוטפים את פתיחת השמים, כי זה מתבקש.

יוראי להב-הרצנו: ככה ההיגיון אומר, כמו הקו שאת מובילה כאן בוועדה, שהוא חשוב, שאנחנו אמורים לחיות עם הקורונה עוד הרבה מאוד זמן ככל הנראה ואנחנו צריכים ללמוד לחיות אתה כשהחיים ממשיכים ולא נעצרים.

יוראי להב-הרצנו: סגירת השמים וקביעת קריטריונים שמשתנים חדשות לבקרים ולא מאפשרים תכנון ארוך טווח, הם גם שגויים כי הסיווג משתנה ממדינה למדינה על פי קריטריונים שלא ברורים לי, היא לא רלוונטית.

יוראי להב-הרצנו: לכן אני מקווה שהוועדה תצא בסיכום הדיון בקריאה ברורה לבחון יחד עם משרד הבריאות את לוחות הזמנים המדויקים ליישום הדבר הזה.

יוראי להב-הרצנו: מתווה שימקד לא את מדינת היעד או את מדינת המקור, אלא ישים דגש על הנוסע שמגיע לכאן.

יוראי להב-הרצנו: זו בעיני המדיניות הברורה וההגיונית שמבוצעת בשום שכל.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לברך את ד"ר שפכרכר על עבודת הרקע שהוא עשה ועל העמדה שלו ועל הנחישות שלו בקידום הנושא הזה, שבעיני יש אינטרס לאומי לקדם את זה, זו הכלכלה שלנו.

יוראי להב-הרצנו: תודה.

יפעת שאשא ביטון: תודה לחבר הנסת יוראי להב.

יפעת שאשא ביטון: יוסי פתאל בבקשה.

יוסי פתאל: ההתחלה תהיה עם המדינות הירוקות כמו שהבאנו למשרד הבריאות.

יוסי פתאל: אכן המתווה שגובש יחד אתנו הוא מתווה מפורט והגורמים המקצועיים הודיעו בוועדות השונות שבאוגוסט זה יפורסם.

יוסי פתאל: עכשיו נאמר שזה יפורסם ביחד עם בתי המלון, אנחנו מקבלים את זה, זה הגיוני.

יוסי פתאל: אני רק פונה למשרד הבריאות, אנחנו עושים את זה כבר כמה פעמים, המתווה, כפי שגובש ונמצא אצלנו וגם במשרד הבריאות הוא יחסית מורכב.

יוסי פתאל: יש בו הרבה מאוד צרכים בנושא התנועה וכו'.

יוסי פתאל: ביקשנו שיצא בצורה רשמית, שנוכל להתחיל לפרסם אותו בחו"ל, כי אנשים בחו"ל שומעים אותנו מה יהיה ברגע שנוכל.

יוסי פתאל: חשוב לי להגיד שיש לנו צבר של הזמנות שעומד על 20% ממה שהיה ב-2019 ברבעון הראשון של 2021.

יוסי פתאל: שאנחנו כרגע מבטלים הזמנות כמעט מדי יום ומחזירים כספים.

יוסי פתאל: ישב בוועדה מקבילה ראש הוועדה - - - ואמר, בלי תיירים אנחנו מתים.

יוסי פתאל: אנחנו בנויים על 80% תיירות נכנסת.

יוסי פתאל: אני לא רוצה להיכנס לנושא, אבל עד שיתנו לנו את המתווה, נתכונן.

יוסי פתאל: לא נכניס מחר תיירים, אנחנו מסכימים על הפרטים.

יוסי פתאל: זה מפורט לפרטי פרטים מה קורה בכל רגע.

יוסי פתאל: שחררו כדי שנוכל להגיד רשמית, לוקח לנו ארבעה חודשים להביא את הקבוצה הראשונה, תודיעו לנו ב-15 בנובמבר, או בדצמבר כמו שמתכננים, לוקח לנו 3,4 חודשים להביא את התייר הראשון.

יוסי פתאל: לכן שחררו את הפן הטכני, תנו לנו להיערך.

יוסי פתאל: ברגע שתגידו להביא תיירים, נוכל.

יוסי פתאל: יש הזמנות, מחירי בתי המלון ברבעון הראשון של 21 יותר גבוהים ממה שהיה ב-2019.

יוסי פתאל: אפשר להתחיל לעבוד, להציל את כלכלות של הפריפריה שתלויות בדברים האלה.

יוסי פתאל: דבר אחד נוסף, תיירים לא הביאו לכאן את הקורונה.

יוסי פתאל: אפילו הקבוצה הדרום קוריאנית המפורסמת.

יוסי פתאל: מה שהביא את הקורונה זה כל אותם בחורים שהגיעו מארצות הברית.

יוסי פתאל: התיירים באופן כללי לא הפיצו כאן וגם לא יפיצו את הקורונה במתווה המוסכם עם משרד הבריאות.

יוסי פתאל: אני מבקש מהוועדה וממשרד הבריאות, תנו לנו להתחיל לעבוד ולארגן את התנועה של תחילת 2021, עוד לפני האישור.

יוסי פתאל: בשלבים אנחנו בשלב 4, אנחנו לא מבטיחים, אנחנו נשענים רק על הבטחות בעל פה, זה לא כתוב בתכנית העבודה כפי שמופיעה.

יפעת שאשא ביטון: תודה.

יפעת שאשא ביטון: כפי שאמרתי, ביום שני הבא דרשנו משרד הבריאות להציג את המתווה כך שיהיה אפשר גם להתייחס אליו.

יוסי פתאל: המתווה נמצא בידי, רק שישחררו אותו.

זהר אשכר: אני מתחבר לדבריו של יוסי פתאל, הגיע הזמן שיתנו לנו גם ניירות.

זהר אשכר: שמונה חודשים מספרים לנו על מתווים, מספרים, מספרים שיהיה בסדר.

זהר אשכר: קורים עיכובים, אני מבין את זה, כמו עם המעבדה למשל.

זהר אשכר: אבל שמונה חודשים?

זהר אשכר: אנחנו במדינת הי-טק, מדינה שממציאה דברים לכל העולם, איפה המקום שלנו?

זהר אשכר: איך נוציא תיירים לחו"ל?

זהר אשכר: אנחנו גם מכניסים כסף למדינה, יש מעל 40,000 עובדים בענף הזה, אנחנו יודעים להוציא אנשים, יודעים לשמור על האנשים שלנו ואנחנו לא שומעים שום תכנית.

זהר אשכר: כל פעם דוחים אותנו בלך ושוב כמו משחק פינג פונג.

שלמון: אתה יודע להגיד לאיזה מדינות אתה יודע להוציא תיירים ישראלים?

זהר אשכר: אם אנחנו מוציאים אנשים בריאים, זאת אומרת עשו בדיקת קורונה עם מטוש, כמו שד"ר שפרכר אומר.

שלמון: לאיזה מדינות אתה יכול להכניס היום ישראלים?

זהר אשכר: גם ליוון אפשר להיכנס כרגע וגם לדובאי, אני יודע ששם המצב לא מזהיר.

שלמון: נכון, אנחנו לא מגבילים, אז לאיזה מדינות חדשות שאנחנו מגבילים אתה יכול להכניס ישראלים?

זהר אשכר: אם תשחררו את הבדיקות ומשרד החוץ יעשה הסכמים בי-לטראליים בחזרה, אז נוכל גם אנחנו להיכנס.

שלמון: אין לך שום הסכם עם שום מדינה נוספת.

זהר אשכר: בכל מקום אומרים לנו שלא מוכנים לשום דבר, הכול עוצר אצל משרד הבריאות.

זהר אשכר: גם משרד החוץ לא מוכנים.

שלמון: אין מדינות שאתה יודע להציג, שמוכנות לקלוט היום ישראלים.

יפעת שאשא ביטון: ד"ר שלמון, למה לא מוכנים?

יפעת שאשא ביטון: למה לא קולטים אותנו בהתחשב בנתונים החדשים שיש לנו?

שלמון: כי צריך לרדת עוד קצת.

שלמון: התקווה שלנו שנראה המשך ירידה ואז אפשר במהלך נובמבר להתחיל לנהל משא ומתן, כולל עם האיחוד.

שלמון: אני אגיד, עד כמה שאפשר להגיד, שפעלנו כבר מול שרי חוץ וממשלות של מדינות ידידותיות באירופה, כדי לדחוף את האיחוד האירופי לשקול את הרשימה.

יפעת שאשא ביטון: אני אעיר רק הערה קטנה, שמדינת ישראל צריכה לחשוב טוב טוב בפעם הבאה כשהיא מתעסקת עם הנתונים והמספרים והבדיקות ועם הצגת השיח, כי כמו שאמרנו כאן לאורך כל התקופה, בסוף זה מה שמקרין על איך שהמדינות תופסות אותנו.

שלמון: חברת הכנסת ביטון, אני חייב לומר שכשהיינו ירוקים כל אירופה אישרה לנו להיכנס, אף על פי שאנחנו הגדרנו אותם כאדומות.

שלמון: ברגע שעברנו סף מספרי מסוים נכנסנו לרשימה האדומה, ללא קשר לשום דבר.

שלמון: במהלך יולי הפכנו להיות אדומים.

שלמון: אתם יכולים לבדוק את הנתון הזה.

זהר אשכר: אנחנו רק מבקשים לראות מתווים.

זהר אשכר: אנחנו כבר שמונה חודשים בתוך האירוע, מספרים לנו שיש, אומרים לנו שקורים דברים, שהכול קיים, למי?

זהר אשכר: איפה?

זהר אשכר: למה זה כזה סודי?

זהר אשכר: למה לא יכולים לערב את אנשי המקצוע?

זהר אשכר: אמרה את זה מורת הדרך קודם ואני לחלוטין מסכים אתה, אם הכול כל כך סודי, איך הלקוחות שלנו ידעו שהם יכולים לעלות על מטוס?

זהר אשכר: הכול כל כך ערטילאי, תתחילו לדבר.

זהר אשכר: למדתם רפואה ואתם מתעסקים בכל כך הרבה דברים, אתם לא יכולים לתת לאזרחים מתווה שנוכל לרשום אותם לטיולים?

זהר אשכר: נראה לכם שמישהו יוצא ואומר עכשיו אני נוסע לניו זילנד?

זהר אשכר: אתם מתעסקים בפרנסה של מעל 100,000 איש.

זהר אשכר: מה ההיגיון להשהות את התשובות?

זהר אשכר: תנו תכנית.

זהר אשכר: תגידו שברגע שיהיו הנתונים תוכלו לעשות ככה וככה.

זהר אשכר: למה הכול מוסתר, אין מעט תחושה של ודאות.

זהר אשכר: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: צודק.

יפעת שאשא ביטון: גם אנחנו מנצלים את הבמה הזאת כדי לקרוא לשקיפות ונושא הוודאות הוא אפילו יותר משמעותי.

יפעת שאשא ביטון: לתת תחושה של ודאות של מה צריך לקרות בהתאם למה שיוחלט בקריטריונים של משרד הבריאות.

יפעת שאשא ביטון: אני מקווה שבשבוע הבא נדע קצת יותר.

דוד שפרכר: רציתי לומר הבהרה קטנה, אם זה נכון שהייתה עמדה רוחבית של האיחוד האירופי לא לאפשר כניסה של ישראלים, הנושא מאוד תלוי ואנחנו מכירים מהסכמים בי לטראליים.

דוד שפרכר: לדוגמה מה שישראל עשתה בזמנו עם יוון, עם קפריסין, עם קרואטיה ועם בולגריה, כלומר, המדינות האירופיות כשלעצמן יכולות ללא שום בעיה לנהל משא ומתן.

דוד שפרכר: דבר נוסף, חבר כנסת טייב הזכיר את השיחה שהוא קיים עם שגריר צרפת בישראל.

דוד שפרכר: צרפה הייתה מוכנה לאותו דבר.

דוד שפרכר: אני באופן אישי, כעובד עם מומחה בארגון ה - - - תעופה אירופאית, נמצא בקשר יום יומי עם בכירים בנציבות האיחוד האירופי, שבהחלט מוכנים לנהל דו שיח עם ישראל.

דוד שפרכר: זה לא אומר עדיין שישראלים יכולים להיכנס, אבל לפחות לנהל דו שיח זה אפשרי.

שלמון: נמצאים פה נציגי משרד החוץ שיספרו לך דברים.

שלמון: בסופו של דבר זה הבשיל לשלושה הסכמים.

יונתן שפירא: דברי מחזקים את דבריה של אלנה, של זהר ושל יוסי פתאל.

יונתן שפירא: אנחנו בתיירות הנכנסת לא יכולים להמתין יותר.

יונתן שפירא: אני לא יודע אם המתווה שהוצג על ידי כמה ארגונים למשרד התיירות ולמשרד הבריאות ואושר, כפיש אני מבין, תקוע במשרד הבריאות או במשרד התיירות.

יונתן שפירא: בכל מקרה משרד התיירות, שאמון לתת לנו את הכלים, לא מעביר לנו את המידע וזו בעיה.

יונתן שפירא: אנחנו מבקשים שהמתווה שאושר יופץ לכל הגורמים, בין אם אלה סוכני הנסיעות ובין אם אלה מורי הדרך.

יונתן שפירא: תודה.

אילנה סלום: שלום ותודה רבה על רשות הדיבור.

אילנה סלום: אני רוצה להזכיר שב-21 לאוקטובר השתתפנו בדיון של ישיבת השדולה למען התעופה הישראלית.

אילנה סלום: השתתפו בוועדה השרה מירי רגב, עודד פורר, מיקי לוי ואיילת שקד.

אילנה סלום: השרה מירי רגב הצהירה שם שמאיצים את עבודת הקמת המעבדה לתחילת נובמבר.

אילנה סלום: היא הצהירה גם שמשרד החוץ פועל במקביל להגיע להסכמים עם מדינות נוספות.

אילנה סלום: אנחנו יודעים שהמעבדה הייתה אמורה להיות מוכנה ב-15 לאוקטובר.

אילנה סלום: התאריך שונה לתחילת נובמבר אבל אנחנו לא שומעים שום הצהרה האם המעבדה מוכנה?

אילנה סלום: מה קורה?

אילנה סלום: חוץ מהדברים ששמענו כאן בוועדה הזאת.

אילנה סלום: אולי כדאי שנצא מפה עם תשובה, עם תאריך, מתי הוועדה תהיה מורשית לפעול.

אילנה סלום: ברגע שהמעבדה תהיה מוכנה זה לא מספיק, אנחנו צריכים את אישור משרד הבריאות.

אילנה סלום: עם הניסיון העגום שלנו עם משרד הבריאות, הדברים לא הולכים באותה מהירות שאנחנו מצפים.

אילנה סלום: אני מייצגת את כל השכירים בענף התיירות ואנחנו יושבים בבית, משתתפים בוועדות ובכל ישיבה כזו אני אומרת, אולי מפה תצא הבשורה.

אילנה סלום: בקשתי היא שאולי כדאי שתצא מפה הבשורה לתאריך ספציפי להפעלת המעבדה בנתב"ג.

אילנה סלום: תודה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לך.

יפעת שאשא ביטון: ברשות

יפעת שאשא ביטון: כם אני מסכמת את הדיון.

יפעת שאשא ביטון: כפי שנאמר, נקיים ישיבת המשך בשבוע הבא ב-11 לנובמבר בשעה 11:00 בהשתתפות ד"ר אשר שלמון.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מבקשים לקבל עדכון לגבי המעבדה ואולי נקבל את האישור לכך שהמעבדה קבלה את האישור והיא מתחילה לעבוד.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מבקשים לקבל את סיווג המדינות הירוקות והאדומות.

יפעת שאשא ביטון: שתהיה התייחסות בטבלה מסודרת לכל הקריטריונים של הסיווג והתייחסות למדינות שהופיעו היום במצגת של ד"ר דוד שפרכר כדי שנוכל להבין את מקור ההשוואה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מבקשים שיוצגו המתווים של אנשי עסקים ישראלים ונסיעות קצרות לחו"ל כפי שהגדרת את זה ד"ר שלמון והמתווה של תיירות ממדינות ירוקות לכשיפתחו בתי המלון.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מבקשים שבמהלך השבוע יעבור אלינו המתווה לעיון ויעבור גם לכל בעלי העניין, אותן חברות שיצטרכו להפעיל את זה, כדי שזה יהווה תשתית לדיון הבא.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לכולם הישיבה נעולה.