ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 71, 2020-10-28 09:35

דוד ביטן: בוקר טוב.

דוד ביטן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

דוד ביטן: על סדר היום המשך תקצוב תוכנית "הדרך החדשה" בתחומי השיכון והתעסוקה, תוכנית שקשורה ליהדות עולי אתיופיה.

דוד ביטן: בדיון הקודם דנו בנושא שיכון ותעסוקה אך לא הספקנו לדון בנושא התעסוקה ובעיקר נייחד דיון זה לנושא הזה.

דוד ביטן: יחד עם זאת, בנושא השיכון, בישיבה הקודמת עלה הצורך בהגדלת הזכאים להשתתף בהגרלה של משרד השיכון לבני העדה האתיופית כך שיותר מ-200 זוגות לשנה יוכלו לרכוש דירה.

דוד ביטן: בדיון התברר כי כל סכום הסיוע המחושב הוא בבסיס תקציב המדינה דבר שיוצר קשיים בהגדלת המספר - לדעתי לא כל צורך וביקשתי מנציגי החשב הכללי שהשתתפו בדיון הקודם לבחון את האפשרות שלא להחשיב את כל הסכום בבסיס תקציב המדינה אלא רק את הריבית ולבצע בחוק ההסדרים הבא תיקון לחוק שבו ייכתב במפורש שלא צריך להכניס את זה לבסיס התקציב כי הכסף ניתן כהלוואה וממילא מוחזר למדינה.

דוד ביטן: שילוב יוצאי אתיופיה 2020 ואילך, זרוע העבודה.

דוד ביטן: שיעורי התעסוקה בקרב יוצאי אתיופיה, גברים ונשים, עלו מאוד ב-20 השנים האחרונות אך עדיין קיימים פערים בשכר הממוצע במשק בית ישראלי ממוצע למשק בית אתיופי ממוצע.

דוד ביטן: כיום ההכנסה הממוצעת של משק בית של יוצאי אתיופיה הוא כ-70 אחוזים מההכנסה של משק בית ממוצע וזאת למרות שהתעסוקה בקרב יוצאי אתיופיה מלאה.

דוד ביטן: הפערים בשכר ניכרים גם כאשר משווים בין עובדים באותה רמת השכלה ובאותו גיל.

דוד ביטן: אמנם בשנים האחרונות חל שיפור ברמת השכר של יוצאי אתיופיה, אך המגמה איטית ומשאירה משקי בית רבים ברמת הכנסה שאינה מספקת.

דוד ביטן: משרד העבודה והרווחה והשירותים החברתיים יישם את התוכנית לשדרוג תעסוקתי של יוצאי אתיופיה בין השנים 2019-2016.

דוד ביטן: התוכנית יושמה כחלק מהתוכנית הממשלתית לשילוב יוצאי אתיופיה שמוביל משרד ראש הממשלה.

דוד ביטן: בתוכנית השתתפו כ-4,000 משתתפים.

דוד ביטן: כמו כן, 50 משתתפים קיבלו מענקים למימון הכשרות, 450 משתתפים השתתפו בהכשרות מקצועיות, 180 משתתפים למדו הנדסאות, 265 השתתפו בהכשרות ושילוב בהיי-טק, 300 השתתפו בתוכנית לאקדמאים מצטיינים.

דוד ביטן: 85 אחוזים מתוכם הושמו בעבודה, כ-35 אחוזים דיווחו על שיפור בשכר ו-65 אחוזים דיווחו כי חל שיפור בתנאי העבודה.

דוד ביטן: יעדי התוכנית ב-2025-2020.

דוד ביטן: שדרוג תעסוקתי ל-18,000 יוצאי אתיופיה, עליית שכר ממוצעת של כ-10 אחוזים עבור 14,000 משתתפים.

דוד ביטן: מספר המשתתפים.

דוד ביטן: ב-2020 – 1,300 משתתפים.

דוד ביטן: ב-2021 – 2,800 משתתפים.

דוד ביטן: ב-2022 – 3,400 משתתפים.

דוד ביטן: התקציב הנדרש.

דוד ביטן: ב-2020 – חמישה מיליון שקלים.

דוד ביטן: ב-2021 – כ-14 מיליון שקלים.

דוד ביטן: ב-2022 – כ-34 מיליון שקלים.

דוד ביטן: התוכנית מתוקצבת עד 2020.

דוד ביטן: כיוון שלא אושר תקציב ל-2020, לא הובאה לאישור הממשלה תוכנית רב שנתית נוספת.

שלומית אבינח: אתה רוצה לשמוע קודם כל בנושא השיכון?

דוד ביטן: הייתי במשרד האוצר ונאמר לי שזה בלתי אפשרי.

דוד ביטן: אני לא מקבל את זה שזה בלתי אפשרי.

שלומית אבינח: יש לנו ב-זום את ארבל אלטשולר מאגף החשב הכללי.

ארבל אלטשולר: שלום.

ארבל אלטשולר: בוקר טוב.

ארבל אלטשולר: אדוני היושב ראש, ברשותך אני אזכיר כמה דברים ואתייחס בקצרה אבל אני כבר אומר שלא כל התשובה נמצאת במגרש שלי וחלק מהדברים יצטרכו להיות באגף התקציבים.

ארבל אלטשולר: הלוואות ליוצאי אתיופיה, הזכאים לוקחים הלוואות תקציביות בסך של 600,000 שקלים בתנאי ריבית מיוחדת כפי שכבר ציינת.

ארבל אלטשולר: כל הלוואה שכזו ממומנת מתקציב המדינה.

ארבל אלטשולר: כלומר, נמשכים 600,000 שקלים מחשבון בנק על שם המדינה ומועברים דרך הבנק למוכר הדירה.

ארבל אלטשולר: זה גם הערך הגדול של התוכנית הזאת מנקודת מבטם של הזכאים.

ארבל אלטשולר: כפי שהסברתי גם בפעם הקודמת, מכיוון שמדובר בהלוואה תקציבית, ככל שהחלק הארי של ההלוואה הוא ממקורות תקציביים, מגבלת של שיעור מימון מרבית של בנק ישראל, אותה מגבלה של 75 אחוזים, לא אוכפת.

ארבל אלטשולר: כלומר, הם יכולים להגיע לשיעור מימון גבוה יותר ולהידרש להון עצמי הרבה יותר נמוך.

ארבל אלטשולר: אנחנו מחויבים לרשום כל תנועה וכל פעולה כספית כפי שהיא בוצעה בהתאם לכללי החשבונאות הלאומית ובהתאם לחקיקה התקציבית.

ארבל אלטשולר: יש כאן תנועה של 600,000 שקלים ולכן אנחנו רושמים בהתאם תנועה של 600,000 שקלים.

ארבל אלטשולר: אנחנו לא יכולים לבצע רישום אחר.

ארבל אלטשולר: יש לזה גם משמעות בפועל מכיוון שנמשכו 600,000 שקלים, לצורך העניין גם הגירעון למימון, אותו סכום שצריך לגייס עכשיו באמצעות חוב, הוא גבוה יותר ב-600,000 שקלים.

ארבל אלטשולר: כל רישום שאנחנו מבצעים תואם את זה בדיוק כשם שאנחנו מחויבים לרשום בצורה תקינה כל תנועה כספית אחרת או שאנחנו לא יכולים לרשום תנועה כספית שלא בוצעה.

ארבל אלטשולר: חשוב להבהיר שכל זה הוא לא באמת הנקודה שאתה הערת לגביה.

ארבל אלטשולר: הקושי העיקרי מבחינתך הוא הכללת אותו סכום במגבלת ההוצאה.

ארבל אלטשולר: כאן אני אומר כמה מלים אבל הנושא הוא פחות במגרש שלנו.

ארבל אלטשולר: חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית מגדיר במפורש שהוצאה ממשלתית כוללת בתוכה גם תקציב אשראי והתקציב הזה הוא תקציב אשראי ככל הלוואה תקציבית אחרת, בדיוק כמו שאר תוכניות הסיוע של משרד הבינוי והשיכון או הלוואות תקציביות אחרות שהמדינה מעמידה.

ארבל אלטשולר: מה שאתה בעצם רצית לראות, זה תקציב האשראי הזה לא נכלל במסגרת מגבלת ההוצאה שזה שינוי של כל החקיקה הפיסקלית ובראש ובראשונה של חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית.

ארבל אלטשולר: אני אומר שמנקודת מבטנו יש חשיבות מאוד מאוד גבוהה לשמירה ולעמידה במגבלות הפיסקליות.

ארבל אלטשולר: אני משוכנע כמובן שהמחוקק, כאשר הוא קבע את אותן מגבלות פיסקליות, ראה את הערך שיש בהן ואת החשיבות שיש לכך שמדינת ישראל מתנהלת בצורה אחראית מבחינה פיסקלית וההשלכות שיכולות להיות להתנהלות פחות אחראית.

ארבל אלטשולר: כל שינוי שכזה במגבלות הפיסקליות הוא פחות במגרש שלנו.

ארבל אלטשולר: אני יכול להסביר קצת על הרציונל, אני יכול להסביר איך אנחנו רושמים ואיך הכללים מתנהלים אבל נכון יותר שבנושא הזה יתייחסו נציגי אגף התקציבים.

ארבל אלטשולר: שוב, הנושא כאן הוא מגבלת ההוצאה.

ארבל אלטשולר: הוא לא איך אנחנו רושמים את הפעולה בספרים.

ארבל אלטשולר: אנחנו רושמים אותה כפי שנדרש.

דוד ביטן: כמה משפחות לא מחזירות את ההלוואה?

ארבל אלטשולר: בשלב הזה אין לנו אפשרות לדעת מה שיעור הכשל.

ארבל אלטשולר: התוכנית התחילה רק בשנת 2017 והביצועים הראשונים היו קרוב מאוד לסוף שנת 2017.

ארבל אלטשולר: בנקודה זו עדיין אי אפשר לדעת מה שיעור כשל האשראי.

דוד ביטן: הייתי רוצה לקבל תשובה בעניין הזה.

דוד ביטן: אתם סתם מכניסים מהתקציב מיליארד וחצי שקלים ללא צורך ולכן יש בעיה עם העניין הזה.

דוד ביטן: אם צריך לתקן את החוק ספציפית לפרויקט הזה, כי זה משהו לאומי, אפשר לעשות את זה בלי לפגוע בכל התהליך שקיים היום מבחינת האשראי.

דוד ביטן: אם לא, אז אנחנו נצטרך להכניס הסתייגות לחוק ההסדרים הבא.

דוד ביטן: אני אומר לך את האמת.

דוד ביטן: עדיף שתסתדרו אתי ואם לא, אני אאלץ להכין הסתייגות ואני מקווה שאני אעביר את ההסתייגות הזאת.

דוד ביטן: אני לא רוצה לעשות את זה על הראש שלכם אבל אין היגיון בעניין הזה.

ארבל אלטשולר: אדוני היושב ראש, נכון יותר שאגף התקציבים יתייחס לזה.

ארבל אלטשולר: אנחנו רושמים בהתאם לכללים בספרים.

דוד ביטן: אני לא מקבל את זה.

יפתח עשהאל: אדוני היושב ראש.

יפתח עשהאל: בוקר טוב.

יפתח עשהאל: אני מאגף התקציבים.

יפתח עשהאל: בהמשך לדבריו של ארבל, המחוקק היה מאוד ברור בהכללת תקציב האשראי בתוך תקציב המדינה ובמגבלת ההוצאה בחוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית מ-1992.

יפתח עשהאל: מבחינתנו, לשנות חוק, אנחנו עומדים בחוק שהמחוקק קבע ועכשיו שינוי חוק כזה יכול להביא להשלכות רוחב מאוד נרחבות עם השלכות מאוד גדולות על תקציב המדינה ועל התנהלות הממשלה, שפורץ את החוק הזה שחוקק, שמסדיר את התנהלות הממשלה והמחוקק ראה לנגד עיניו בצורה מאוד מאוד ברורה את חשיבות ההגבלה של ההוצאה ועמידה בחוק.

יפתח עשהאל: לכן כאשר אנחנו מדברים על התוכנית הזאת, היא חייבת להיכלל בתקציב המדינה.

דוד ביטן: בסדר גמור.

דוד ביטן: זה לא מקובל עלי מסיבה פשוטה.

דוד ביטן: קודם כל, אני לא מבין למה אתם לא מכריחים את הבנקים לתת את ההלוואות האלה למשפחות האלה.

דוד ביטן: אין שום סיבה שלא.

דוד ביטן: מדובר ב-600,000 שקלים, משפחות אתיופיות, כפי ששמעת ממני בסקירה, האנשים עובדים, הם לא מובטלים, הם אנשי עבודה ולכן אין שום סיבה שהבנקים לא ייתנו להם הלוואות.

דוד ביטן: ברור שהבנקים משחקים ראש קטן כי הם מקבלים את זה מבחינה תקציבית מהמדינה ולכן הם אומרים שהם לא יעשו את זה.

דוד ביטן: לכן צריך לפעול בנושא הזה.

דוד ביטן: אני חושב שכן אפשר לעשות תיקון.

דוד ביטן: אין לזה השלכות רוחב כי מדובר בתוכנית ספציפית ובפרויקט לאומי.

דוד ביטן: יש לכם שתי אופציות, או שתלכו אתנו בעניין הזה ותעשו תיקון לחוק, ואם יש לזה השלכות רוחב – תגדילו את מספר המשפחות שזכאיות לזה מ-200 ל-400.

דוד ביטן: אז לא נצטרך לעשות תיקון לחוק.

דוד ביטן: אני אומר לכם את האמת.

דוד ביטן: אני לא עומד על תיקון החוק.

דוד ביטן: אם אתם רוצים לרשום, תרשמו.

דוד ביטן: זו בעיה שלכם.

דוד ביטן: אתם צריכים להגדיל את מספר המשפחות מ-200 ל-400 אבל אתם לא עושים את זה בגלל הבעיה הזאת שאתם רושמים את זה בתקציב.

דוד ביטן: ולכן יש שתי אופציות, או שתגדילו ותרשמו בתקציב מה שאתם רוצים או שתתקנו את החוק ואז לא צריך לרשום ואז באופן אוטומטי התקציב שיירשם הוא רק הריבית שאתם מתחייבים לבנקים, הפחתת הריבית, ולשנה אלה חמישה מיליון שקלים.

דוד ביטן: אני לא מבין מה הבעיה כאן.

דוד ביטן: תחשבו על זה.

דוד ביטן: יש לנו זמן.

דוד ביטן: עוד לא הגשתם את התקציב, עוד לא הגשתם את חוק ההסדרים.

דוד ביטן: אני חושב שיש המון משפחות שצריכות את זה.

דוד ביטן: יש עוד אנשים שעומדים לעלות לארץ, מעלים עכשיו עוד 2,000 עולים מאתיופיה.

דוד ביטן: נכון שאלה שעכשיו עולים, אני לא חושב שהם צריכים להיות בתוכנית כיוון שהם עוד לא התחילו לעבוד ועוד דלא נקלטו ולכן אפשר להגביל.

דוד ביטן: אני לא יודע מה הקריטריונים ל-200 המשפחות האלה אבל אני מאמין שהם צריכים לשהות בארץ תקופה מסוימת, הם צריכים לעבוד ועוד דברים נוספים.

דוד ביטן: תחשבו על זה.

דוד ביטן: אני אדבר על זה עם שר האוצר כיוון שזאת לא רק החלטה שלכם אלא זאת החלטה יותר כללית.

דוד ביטן: בעוד חודש בנושא הזה נקיים ישיבה ואני מקווה שתהיה לנו כבר התקדמות בעניין הזה.

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב ראש, אני באמת רוצה להודות לך על הדיונים המרתוניים סביב עולים בכלל ובני עולים במקרה הזה.

דסטה גדי יברקן: זה לא מובן מאליו ואני ממש מודה לך על כך.

דסטה גדי יברקן: אני רוצה לפתוח ולומר שממשלת ישראל לדורותיהן השקיעו ביוצאי אתיופיה המון כספים בהחלטות ממשלה כאלה ואחרות אבל רוב התוכניות לא צלחו.

דסטה גדי יברקן: אחת התוכניות, אולי מהבודדות, שממשלת ישראל יזמה והצליחה, הצלחה של כמעט 100 אחוזים, זאת התוכנית הזאת.

דוד ביטן: כי לא נותנים להם הלוואה לדירה.

דסטה גדי יברקן: זה עניין של מימוש.

דסטה גדי יברקן: קודם כל, הסיוע הזה הוא סיוע שנותן להם קרש מקפצה, דחיפה קטנה, כי הם קונים את הבית ויש ערבות בנקאית.

דוד ביטן: הם קונים בלי ריבית.

דוד ביטן: 10 שנים.

דסטה גדי יברקן: כן.

דסטה גדי יברקן: נכון.

דסטה גדי יברקן: לכן אם יש משהו שעובד, אני חושב שאנחנו צריכים לחשוב.

דסטה גדי יברקן: אני הייתי רוצה לשאול את האוצר מעבר לזה, אם הוא יכול לתת לזה תקציבים נוספים עתידיים, איך הוא רואה את התוכנית הזאת.

דסטה גדי יברקן: האם בעיניו היא הצליחה.

דסטה גדי יברקן: נמצאים כאן נציגי משרד השיכון ואני מניח שיש להם משהו לומר על זה כי הם אלה שבסופו של דבר מוציאים את זה לפועל.

דסטה גדי יברקן: התוכנית האת עובדת ומתוך 6,000 ומשהו זוגות שנרשמו בהגרלה מאז התוכנית הזו החלה, מימשו כ-800 זוגות.

דסטה גדי יברקן: נשארו קרוב ל-5,000 זוגות ללא דירה.

דסטה גדי יברקן: אם היום, במקום לתת ל-250 או ל-200 זוגות בשנה, אנחנו יכולים להגדיל את זה ל-500.

דוד ביטן: גם 400 זה טוב.

דסטה גדי יברקן: גם 400 זה טוב.

דסטה גדי יברקן: אבל עדיין לתת אופציה.

דסטה גדי יברקן: בסופו של דבר זה לא רק שהם מקבלים דירה, שהם זוכים לרכוש דירה.

דסטה גדי יברקן: חשוב להבין שהם מביאים את רוב הכסף, המדינה רק נותנת.

דוד ביטן: צריך להדגיש שבמחיר למשתכן נתנו לאנשים הרבה יותר מאשר נתנו בתוכנית הזאת מבחינת תקציב המדינה.

דסטה גדי יברקן: לגמרי.

דסטה גדי יברקן: נכון.

דסטה גדי יברקן: לכן חשוב לי לעשות את ההבחנה הזאת שאנשים לא יחשבו שכל זוג יוצא אתיופיה מקבל דירה חינם מהמדינה.

דסטה גדי יברקן: אסור לתת את כיוון החשיבה הזה, חס וחלילה.

דסטה גדי יברקן: לכן התוכנית הזאת עובדת.

דסטה גדי יברקן: אנחנו מבקשים להאריך אותה משום שהרבה חבר'ה שיש להם ילדי והם נשואים, נמצאים בבית של ההורים שלהם שיש להם דירות עמידר.

דסטה גדי יברקן: דירות בנות שלושה חדרים בהם מתגוררים שש-שבע נפשות.

דסטה גדי יברקן: הדבר הזה מניע את המשק, גם מניע את שוק הדיור בישראל ואם עכשיו ייכנסו לרכישת דירות מאות זוגות צעירים שיכולים לזכות בהן, הם גם מניעים את הכלכלה, גם מניעים את הרכש, גם מניעים את הדיור ואני חושב שהאוצר לא בכל דבר באופן אינטואיטיבי צריך לומר לא ושהוא לא נותן כסף.

דסטה גדי יברקן: אני מבין שיש לכם משימה חשובה, לשמור על תקציב המדינה, אבל עדיין הכסף הזה חוזר למדינה וה-600,000 שקלים עליהם אנחנו מדברים, זה לא באמת כסף נזיל שהמדינה מוציאה אותו.

דסטה גדי יברקן: אמנם היא נותנת את האשראי ואת הערבות אבל בואו נמצא דרכים יצירתיות כי בסוף, כמו שהיושב ראש אמר, אם אתם לא תעשו את זה, אנחנו נצטרך לעבור לכיוון של חקיקה ואנחנו לא צריכים להיות במקום הזה.

דוד ביטן: לא צריך.

דוד ביטן: רק הסתייגות קטנה בחוק ההסדרים הבא.

דסטה גדי יברקן: כמובן אחר כך יהיה לי מה להוסיף.

דסטה גדי יברקן: נמצאת גם טלל ואנשי משרד השיכון שבטח יש להם מה לומר.

דסטה גדי יברקן: אני רוצה לשמוע אותם ואחר כך אני אומר כמה דברים נוספים.

דוד ביטן: אנחנו לא רוצים ללכת בשיטה של חקיקה.

דוד ביטן: אנחנו מעדיפים להגיע להסכם.

דסטה גדי יברקן: עדיף.

דוד ביטן: משרד השיכון.

 << אורח >> יעקב שנרב: משרד השיכון מופיע כאן בשלושה ראשים.

 << אורח >> יעקב שנרב: אני המשנה למנכ"ל.

 << אורח >> יעקב שנרב: נמצא כאן שאול מוצפי שהוא מנהל את תחום התוכניות ונמצאת אסנת שמנהלת את התחום הספציפי הזה בנוסף לשאר תפקידיה.

 << אורח >> יעקב שנרב: מדובר כאן במכלול.

 << אורח >> יעקב שנרב: זאת לא רק התוכנית כשלעצמה, רק הכסף כמו שראינו בפעם הקודמת אלא מדובר גם על ארגון עוגן לבית.

 << אורח >> יעקב שנרב: יוצאי אתיופיה, אם אתה נותן להם רק את הכסף, התוכנית הזו לא הייתה מצליחה כמו שהיא הצליחה.

 << אורח >> יעקב שנרב: היא הצליחה בכלל מכלול של ארבעה מרכיבים ורק השלם הזה הצליח להביא את התוצאה.

 << אורח >> יעקב שנרב: גם רתימת ארגון עוגן לבית שסגן השר היה השושבין של השידוך הזה, גם עובדת בתקן ייעודי, אסנת שנמצאת אתנו ב-זום, שפשוט לקחה את הנושא הזה באופן אישי, עברה משפחה משפחה, דואגת שזה יקרה, מתוקצבת במסגרת החלטת ממשלה.

 << אורח >> יעקב שנרב: בלי זה לדעתי זה לא היה יוצא לפועל.

 << אורח >> יעקב שנרב: יש את ההלוואות עצמן ויש את ההיערכות המחשובית שמאפשרת את התקשורת הישירה עם הבנקים כדי שלא נפספס אף משפחה.

 << אורח >> יעקב שנרב: המכלול הזה, כמו שנאמר ואני לא אחזור, הביא תוצאות טובות.

 << אורח >> יעקב שנרב: אמנם הקריאו עד עכשיו את המסמך שהעברנו אבל דילגו על שני נתונים.

 << אורח >> יעקב שנרב: האחד, 84 אחוזים מהדירות הן יד שנייה ומהדירות שנרכשו מקבלן, דירות חדשות, קודם נאמר שמחיר למשתכן מקבלים הטבות יותר גדולות.

 << אורח >> יעקב שנרב: צריך להבין שגם מי שמקבל את ההטבה הזאת יכול לרכוש דירה במחיר למשתכן ולקבל כפול, גם את זה וגם את זה.

 << אורח >> יעקב שנרב: זה לא סותר.

 << אורח >> יעקב שנרב: יוצאי אתיופיה – אגב, אנחנו מדגישים את זה, אלה לא אתיופים אלא יוצאי אתיופיה ואני יודע שגם סגן השר והיושב ראש מקפידים על כך – יכולים לרכוש באמצעות התוכנית הזאת גם במחיר למשתכן.

 << אורח >> יעקב שנרב: לכן זה לא שמחיר למשתכן קיבלו יותר אלא הם יכולים לקבל את ההטבה הכפולה ובצדק מבחינת התוכנית.

 << אורח >> יעקב שנרב: מבחינתי התוכנית היא טובה.

 << אורח >> יעקב שנרב: התקצוב שלה הוא לא נמוך כמו שנאמר כאן, בגלל צורת הקציבה וגם בגלל סיבות אחרות.

 << אורח >> יעקב שנרב: הדבר היה צריך לקבל החלטה אבל אנחנו ערוכים להמשיך ובתנאי שההחלטה תתקבל בזמן הקרוב כי ברגע שאנחנו מפסיקים, זה אומר שיורד התקן ולגייס היום עובדים, בתקופה כזאת, אתם יודעים מה המשמעות, ואתם יודעים מה זה להתחיל מהתחלה מערכות מחשוב.

 << אורח >> יעקב שנרב: הבקשה שלנו כוללת שני דברים.

 << אורח >> יעקב שנרב: האחד, שתתקבל החלטה, ושנית, שתתקבל בתוך שנת התקציב הזאת כי ההיערכות מחדש, מהתחלה, תגרום לעיכובים שיגרמו לפחות משפחות שיוכלו להיכנס לתוכנית הזאת.

 << אורח >> יעקב שנרב: בסך הכול יש לנו יחס וקשב גדול מאוד מהאגפים השונים במשרד האוצר, בפרט בתוכנית הזאת ובשאר הדברים בכלל.

 << אורח >> יעקב שנרב: יש ויכוחים והכול בסדר, אני רואה שארבל מחייך, אבל יש לנו שיתוף פעולה ואנחנו מתקדמים.

 << אורח >> יעקב שנרב: עד כאן.

 << אורח >> יעקב שנרב: אם תרצו לשמוע את שאול מוצפי, מנהל האגף, ואת אסנת שמנהלת את הנושא, אנחנו נשמח.

דוד ביטן: קיבלתי כל מיני פניות של אנשים שלא עומדים בקריטריונים אבל לאור המצב שלהם הם כן יכולים להיות זכאים.

דוד ביטן: למה שלא תקימו ועדת חריגים מיוחדת עם למשל חמישה אחוזים ואם יש 200 משפחות כאלה, יהיו עשרה שיוכלו לקבל במסגרת ועדת חריגים.

 << אורח >> יעקב שנרב: מדובר כאן בהגרלה.

 << אורח >> יעקב שנרב: לא מדובר במענק.

 << אורח >> יעקב שנרב: יש מסלולים של מענקים.

 << אורח >> יעקב שנרב: כמו שנאמר כאן, גם מחיר למשתכן וגם דברים נוספים ולכל דבר כזה יש ועדת חריגים.

 << אורח >> יעקב שנרב: להגרלה הזאת, לקריטריונים המאוד ברורים והמרחיבים מאוד – לא מדובר כאן

 << אורח >> יעקב שנרב: בכמה משפחות בודדות אלא מדובר על 6,241 אנשים שניגשו, מתוכם 200 כל שנה – ואני יכול להעיד שהתנאים להיכלל ברשימה ולהגיש הם מאוד מאוד מרחיבים ובצדק.

 << אורח >> יעקב שנרב: ברגע שאתה פותח ועדת חריגים, זה לא נוספים.

 << אורח >> יעקב שנרב: אתה לוקח מאנשים שנקבעו.

 << אורח >> יעקב שנרב: הרבה פעמים בדיור ציבורי ובדברים אחרים יש כללים שהם מכניסים קבוצות יחסית קטנות ומקרים מאוד מאוד קשים ושם יש ועדות חריגים.

 << אורח >> יעקב שנרב: במקרה הזה, בכל מקרה מדובר על 200 ולא משנה מי.

 << אורח >> יעקב שנרב: כל העברת ועדת חריגים שלא תהיה, מכניסה או מגדילה את הכמות של הניגשים להגרלה.

 << אורח >> יעקב שנרב: המשמעות היא שאנשים שהם במצב הפחות טוב יידחו ממנה.

 << אורח >> יעקב שנרב: הסיכוי שלהם לזכות בהגרלה יהיה קטן יותר.

 << אורח >> יעקב שנרב: אנחנו חושבים מקצועית שבמקרה הספציפי הזה, זה לא יהיה נכון.

דוד ביטן: אנחנו לא מדברים כאן על ועדת חריגים שתכניס 1,000 אנשים חדשים לרשימה.

דוד ביטן: אני מדבר על 10, על 15 ובהגרלה של 6,00 אנשים זה לא משפיע אבל זה נותן להם סיכוי.

 << אורח >> יעקב שנרב: כבוד היושב ראש, זה משפיע.

 << אורח >> יעקב שנרב: ברגע שייכנס מישהו שהוא חריג, זה מוציא מההגרלה מישהו שנכנס בקריטריונים.

 << אורח >> יעקב שנרב: אנחנו מאוד מרחיבים, ובצדק.

 << אורח >> יעקב שנרב: העובדה ש-6,241 ניגשו והתקבלו להגרלה.

 << אורח >> יעקב שנרב: אלה לא אנשים שניגשו אלא נכנסו והוגרלו.

 << אורח >> יעקב שנרב: יש לנו הרבה ועדות חריגים.

 << אורח >> יעקב שנרב: כל מקרה של ועדת חריגים שייכנס פנימה, מקטין את הסיכוי למקרים שמגיע להם.

דוד ביטן: אני לא חושב כמוך.

 << אורח >> יעקב שנרב: אני חושב שהקריטריונים – לטעמנו מקצועית - הם מאוד נכונים.

דוד ביטן: אני לא חושב כמוך אבל קיבלתי את התשובה.

דסטה גדי יברקן: הייתי רוצה לשמוע את שאול מוצפי ממשרד השיכון.

 << אורח >> יעקב שנרב: נמצאים ב-זום שאול מוצפי ואסנת שהיא האחראית על הנושא הספציפי הזה.

שאול מוצפי: בוקר טוב.

שאול מוצפי: המשרד שלנו מנהל את התוכנית כבר ארבע שנים.

שאול מוצפי: אנחנו חושבים שזו תוכנית ממש מצוינת, כפי שיעקב ציין וכפי שסגן השר ציין.

שאול מוצפי: בתוכנית משתתפות מאות משפחות.

שלומית אבינח: הקו שלך מאוד משובש.

שאול מוצפי: יוצאי אתיופיה ניגשים לתוכנית שיש לה ביקוש גבוה.

שאול מוצפי: הרכישות התפרסו לאורך ... וזה אחד ההישגים.

שאול מוצפי: אנחנו תומכים בהארכת התוכנית.

דוד ביטן: אני לא הבנתי.

דוד ביטן: הקו משובש.

דוד ביטן: בינתיים נשמע את אסנת.

אסנת רחמים: בוקר טוב.

אסנת רחמים: אני ממשרד השיכון, אני מנהלת את התוכנית בפועל.

אסנת רחמים: כמו שנאמר כאן על ידי יעקב שנרב, אנחנו מאוד תומכים בהמשך התוכנית.

אסנת רחמים: משרד השיכון הוא הגוף שמבצע את החלטת הממשלה.

אסנת רחמים: החלטת ממשלה 2253, מבחינת משרד השיכון יש לה 100 אחוזי הצלחה.

אסנת רחמים: אנחנו רואים את זה הן מבחינת הביקוש לתוכנית כאשר נרשמו, כמו שנאמר קודם לכן, 6,400 משפחות ורמת הביצוע עומדת היום על 760 משפחות שכבר מימשו את הזכייה ועוד 40 בתהליך.

אסנת רחמים: זאת אומרת שעד סוף התוכנית אנחנו נגיע ל-800 משפחות שהקצתה הממשלה בהחלטה.

אסנת רחמים: כל יום אני מקבלת עשרות פניות ממשפחות שמבקשות להמשיך את התוכנית ומבקשות לדעת מה יהיה בשנים הבאות.

אסנת רחמים: מקבלים המון פי משובים מהשטח, של זוכים שמימשו את התוכנית ואומרים שללא התוכנית הם לא היו יכולים להגיע לדירה בתנאים האלה ולעמוד בהחזרים.

אסנת רחמים: אנחנו כמובן תומכים בהמשך התוכנית.

אסנת רחמים: מעבר לכך, אנחנו בפעולה יחד עם מטה היישום לייצר תוכניות חלופיות יחד עם משרד האוצר.

אסנת רחמים: נקבעה פגישה לשבוע הבא בנושא.

אסנת רחמים: אנחנו כמובן נשמח שכל תוכנית שתהיה של משכנתאות ליוצאי אתיופיה תימשך ואנחנו נשמח להפעיל אותה, כמו שעשינו מאז 2008 כאשר מאז יש תוכניות למשכנתאות ליוצאי אתיופיה.

אסנת רחמים: חשוב לנו שהרצף הזה יימשך גם בשנים הבאות.

דוד ביטן: תודה רבה.

דוד ביטן: אני מקווה שתצליחו להאריך את תוקף התוכנית הזאת אבל אנחנו רוצים להגדיל את המספר מ-200 ל-400.

דוד ביטן: אנחנו נלחץ את האוצר בעניין הזה.

דוד ביטן: משרד ראש הממשלה, נשמח לשמוע את העמדה שלכם.

טלל דולב: אני חושבת שאין משהו שלא נאמר.

טלל דולב: בעיקרון מה שאנחנו מנסים לעשות כרגע, כמו שאמרה אסנת, זה למצוא דרכים לקיים את התוכנית הזאת, גם להגדיל את מספר המשפחות ואיכשהו לרבע את המעגל ולנסות לעשות את זה בפחות השקעה ממשלתית ולתת מענים מדויקים.

דוד ביטן: ההשקעה הממשלתית, זה טכני.

דוד ביטן: אין השקעה אמיתית.

דוד ביטן: אני קורא לזה רק רישומי תקציב.

טלל דולב: בשבוע הבא נשב על זה.

דוד ביטן: אפשר למצוא לזה פתרון.

טלל דולב: יש לנו כל מיני רעיונות שהם יותר יצירתיים ואני מקווה שנמצא פתרון.

דוד ביטן: אנחנו נקיים ישיבה בעוד חודש ואני מקווה שעד אז יהיו לכם תשובות.

טלל דולב: כדי להמשיך את התוכנית צריך תקציב.

דוד ביטן: ראשית, להמשיך.

דוד ביטן: שנית, להגדיל אותה.

טלל דולב: אני חושבת שזאת תוכנית מאוד חשובה כי היא עולה קנה אחד עם המטרה לייצר גם שכבת אוכלוסייה ולסייע לרוב יוצאי אתיופיה להגיע להכנסות של מעמד בינוני כדי שבעצם נוכל להפסיק את כל התוכניות האלה.

דוד ביטן: זה עניין של שלבים.

דוד ביטן: בסוף זה יקרה.

דוד ביטן: אם היית מדברת לפני 10 שנים, לא היינו אומרים שכל העולים מיהדות אתיופיה יעבדו כמעט ב-100 אחוזים.

דוד ביטן: ב-99 אחוזים.

דוד ביטן: הנה, הגענו לזה.

דוד ביטן: עכשיו אנחנו צריכים להגדיל להם את ההכנסות.

דוד ביטן: כל פעם ההיבטים משתנים אבל תמיד יהיו אנשים שנצטרך לעזור להם, פעם אלה יהודי אתיופיה, פעם שכבות חלשות בשכונות שיקום.

דוד ביטן: תמיד יש.

דוד ביטן: זאת העבודה שלנו לעשות את זה.

טלל דולב: זה נכון.

טלל דולב: אם אנחנו מצליחים לחלץ את מרבית הקבוצה ולא להיות במצב של שני שליש מההכנסה הממוצעת אלא להיות במצב של הכנסה ממוצעת, זה אותו מספר אנשים כמו בקבוצות אחרות.

דוד ביטן: אז נצטרך לעזור לאחרים.

טלל דולב: אני לא אומרת שלא נצטרך יותר שירותים חברתיים במדינת ישראל.

שלומית אבינח: סיימתם את נושא השיכון?

שלומית אבינח: אפשר להוריד את האנשים?

דוד ביטן: כן.

דוד ביטן: תורידי אותם.

דסטה גדי יברקן: מילה אחת לסיכום הדברים מבחינתי.

דסטה גדי יברקן: הנושא הזה של סיוע, יותר נכון דחיפה קלה לזוגות צעירים בנושא של משכנתאות לדיור, המשפחות של יוצאי אתיופיה, ההורים שלהם, לדור הראשון ובטח גם לדור השני, אין משפחה שיכולה תומכת מבחינה כלכלית כי ההורים שלנו הגיעו רק עם עצמם פיזית, התיישבו בארץ ישראל ולא היה להם שום דבר, לא ירושה ולא משהו שהשאירו להם.

דסטה גדי יברקן: לכן נקודת הפתיחה של הזוגות הצעירים בקרב יוצאי אתיופיה היא לא אפס אלא מינוס 100.

דסטה גדי יברקן: עם הזמן החבר'ה עבדו והצליחו קצת לחסוך ולנסות להשתלב בתחום הדיור ולכן המדינה באה ונותנת את הסיוע.

דסטה גדי יברקן: כמו שאמרתי קודם, זה לא שעכשיו כל זוג יוצא אתיופיה מקבל מהמדינה דירה חינם.

דסטה גדי יברקן: המדינה רק נותנת את הערבות הקטנה הזאת.

דסטה גדי יברקן: זה רק סעיף ברישום תקציבי.

דסטה גדי יברקן: זה לא שהמדינה עכשיו מעמידה את כל כספי הציבור לטובת זוגות צעירים יוצאי אתיופיה.

דסטה גדי יברקן: הדבר הזה יכול להצליח ואני מקווה מאוד שהאוצר באמת ייתן גם את הלב וגם ישימו את האוזן לדרישה הזאת.

דסטה גדי יברקן: הבקשה ל-6,400 זוגות שנרשמו, זה אומר שכמעט ל-20,000 נפשות אנחנו נותנים סיוע.

דסטה גדי יברקן: זאת עשייה חברתית, זאת תרומה לחברה, זה לא חינם, האנשים האלה קונים מכספם אלא כולה מדובר בערבות ממשלתית שנותנת להם דחיפה קלה כדי להתמקם ולהקים בית במדינת ישראל.

דוד ביטן: תודה.

דוד ביטן: נעבור לתעסוקה.

טלל דולב: נמצא כאן מתן עם כל הנתונים.

טלל דולב: את הפתיחה לדיון כבר עשינו.

טלל דולב: המטרה היא להביא את הקבוצה הצעירה מקרב יוצאי אתיופיה לא רק למצב של 100 אחוזי תעסוקה אלא למצב של תעסוקה שהולמת וממצה את הפוטנציאל שלהם.

טלל דולב: זו אוכלוסייה קטנה וההשלכות על המשק הן לא גדולות אבל אנחנו יודעים שבמשק הישראלי מיצוי פוטנציאל תעסוקתי הוא סוגיה חשובה ולכן אפשר לשים את הדברים הזה גם על דברים אחרים.

טלל דולב: אני רוצה שמתן יציג את זה יותר במפורט.

טלל דולב: בשנה האחרונה עשינו עבודה מאוד מעמיקה מבחינת ניתוח משלוחי היד, ניתחנו היכן הפערים, ומצאנו שיש פערים בכל הגילים ובכל קבוצות ההשכלה.

טלל דולב: כן הדגמנו על אותם 4,000 אנשים שבתוכניות תעסוקתיות אפשר להגיע לשדרוג תעסוקתי משמעותי.

טלל דולב: המחשבה שלנו היא שהיום יש לנו הזדמנות נדירה לחלץ את יוצאי אתיופיה כקבוצה.

טלל דולב: שוב, לא כל אחד כי תמיד נשארים כאלה שצריך לעזור להם מכל הקבוצות, אבל לחלץ את יוצאי אתיופיה כקבוצה בגלל שהקבוצה הגדולה ביותר היא קבוצת הצעירים.

טלל דולב: הצעירים האלה מתחתנים מאוחר, יש להם מעט ילדים, כולם עובדים, יש הרבה אחים שמטפלים בהורים המבוגרים ואם בחמש השנים הקרובות נצליח לשדרג תעסוקתית 20,000 אנשים, זו קבוצה קטנה.

טלל דולב: היתרון של יוצאי אתיופיה הוא שזאת בעיה שאפשר לפתור.

טלל דולב: הבעיה לא תישאר לנצח.

טלל דולב: אם נשקיע את המשאבים המתאימים בצורה המתאימה והממוקדת, הבעיה ניתנת לפתרון לא נצטרך יותר תוכניות ליוצאי אתיופיה.

טלל דולב: מי שיצטרך, יהיו לו תוכניות לאוכלוסיות אחרות.

טלל דולב: המטרה שלנו היא להגיע בתוך חמש שנים ל-20,000 אנשים, 18,000 משתתפים.

דוד ביטן: מבחינת משרד האוצר, כבר דנתם על התקציב לשנים הבאות?

טלל דולב: מבחינת משרד האוצר דנו על התקציב לשנים הבאות.

טלל דולב: קודם כל, אי אפשר לדון עכשיו על התקציב לשנים הבאות.

דוד ביטן: באופן כללי.

טלל דולב: באופן כללי דנו.

טלל דולב: יש שאלות לגבי התוכנית.

טלל דולב: יש לנו גם נכונות לעשות אותה בשלבים, זאת אומרת, להתחיל עכשיו, לעשות בדיקת אפקטיביות מאוד מדויקת אחרי שנה וחצי-שנתיים כדי לראות שאנחנו באמת מגיעים לאוכלוסייה ומגיעים למקצועות הנדרשים אבל לצורך הדבר הזה אנחנו צריכים איזשהו סכום התחלתי להתחיל אתו.

טלל דולב: התוכנית שקיימת היום, שמשרתת כ-1,000 אנשים בשנה עומדת להסתיים.

טלל דולב: זו תוכנית בהסכם עם הג'וינט.

דוד ביטן: מה עם החידוש?

טלל דולב: אנחנו רוצים שתהיה לנו אפשרות גם מבחינה תקציבית וגם מבחינה בירוקרטית לשדרג אותה בצורה משמעותית, לעשות התקשרות הרבה יותר גדולה בטווח של שנתיים לפחות.

טלל דולב: כן תקצו את התחום הזה.

טלל דולב: זאת אומרת, תקצבו את כל הדרך החדשה בעזרת כל מי שהיה שותף למאמצים ב-60 מיליון שקלים.

טלל דולב: אנחנו כן יכולים להקצות מתוך הסכום הזה לתעסוקה שמונה וחצי מיליון שקלים.

טלל דולב: זה לא מאפשר לנו לעשות התקשרות רצינית עם גורמים רציניים לשנתיים ולהבטיח המשכיות.

דוד ביטן: בדרך כלל נהוג שלוש שנים.

דוד ביטן: כשהממשלה לא דנה במשהו, אם היא לא דנה במשך שלוש שנים, איך דואגים לתקציב הזה.

דוד ביטן: שכחתי את השם של החוק.

טלל דולב: אנחנו מוכנים להסתפק בשנתיים.

טלל דולב: אני חושבת שהיום יש צורך מאוד גדול בתוכניות של תעסוקה.

שלומית אבינח: סליחה.

שלומית אבינח: אביעד שוורץ מאגף התקציבים בדיון אחר אבל בתוך שתי דקות הוא יעלה.

שלומית אבינח: כשהוא יעלה, כדאי למקד אותו בשאלות כי הוא עולה בתוך דיון.

טלל דולב: אם רצים נתונים מדויקים על מה התוכנית, כמה יוכשרו, אנחנו מדברים על כל הרמות, גם על אקדמאים, מהנדסים, מקצועות מבוקשים, אני חושבת שזה מתיישב מאוד טוב עם המדיניות שלמדינת ישראל מאמצת ותמשיך לאמץ ביתר שאת בתחום התעסוקה.

טלל דולב: אני חושבת שזאת הזדמנות לקחת בעיה ולפתור אותה.

טלל דולב: נדיר שיש לנו הזדמנות לפתור בעיות חברתיות.

דסטה גדי יברקן: נושא התעסוקה הוא נושא חשוב לכל אחד אבל ספציפית בנושא הזה, הרבה צעירים שהם אחרי צבא, גם כשהם כבר עולים חדשים שמגיעים, לא לכולם יש את ההשכלה המתאימה כדי להשתלב בשירות הציבורי כאשר להתקבל אליו יש הרבה קריטריונים.

דסטה גדי יברקן: מדובר בקהילה שעובדת, ציבור שעובד והוא שותף מלא במעגל התעסוקה אם כי, כפי שאמרנו, אחוז ההכנסה שלהם יחסית נמוך, גם יחסית לאלה שעובדים אתם באותה עבודה, באותו תפקיד ובאותו גיל, אבל עדיין האנשים האלה עובדים.

דסטה גדי יברקן: אנחנו מבקשים בדיון הזה למצוא מקורות תקציביים, בהמשך להחלטת הממשלה שהעברנו ואולי להפוך את התוכנית הזאת לשלוש-ארבע שנים, במסגרתה ייכנסו במהלך השנים הללו כ-18,000 אנשים, כ-20,000 אנשים למעגל התעסוקה, שזה דבר נהדר.

דסטה גדי יברקן: אנחנו מדברים על הכשרה מקצועית.

דסטה גדי יברקן: יש ענפים רבים מאוד שיוצאי אתיופיה ובכלל אנשים יכולים להשתלב בהם.

דסטה גדי יברקן: בחלק מהמקרים, אני יכול לומר לכם שהמון חבר'ה צעירים שמגיעים אחרי הצבא, לא הולכים לאקדמיה אבל רוצים למצוא תעסוקה שיכולה להלום את הכישורים שלהם וגם לתת להם הכנסה גבוהה.

דסטה גדי יברקן: זה מצריך הרבה קורסי הכשרה.

דסטה גדי יברקן: אני יודע שגם ברשויות המקומיות וגם במשרד העבודה והרווחה נותנים באופן שווה לכולם להגיע, אבל מטבע הדברים - אנחנו מכירים את המציאות ואנחנו חיים באותה חברה - יש כאן חסמים לא אובייקטיבים שמונעים מהרבה צעירים מבני הקהילה להתקדם.

דסטה גדי יברקן: המטרה שלנו היא למנוע את החסמים הלא אובייקטיביים הללו, כך שאם יש צורך בהכשרה מקצועית של חלק מהאנשים האלה, אנחנו יכולים לעשות את זה.

שלומית אבינח: אני מתנצלת.

שלומית אבינח: אביעד שוורץ עלה והוא יצא מדיון.

דסטה גדי יברקן: אין בעיה.

דסטה גדי יברקן: אני אמשיך אחריו.

דוד ביטן: אביעד, אנחנו רוצים לדעת האם יש כוונה לממן את תוכנית התעסוקה במשך שלוש השנים הבאות, עם ההגדלה עד 20,000 אנשים.

דוד ביטן: תוכנית התעסוקה היא חשובה ביותר ואני יודע שכל השנים תמכתם בה.

דוד ביטן: אנחנו רוצים לדעת האם אתם מתכוונים בתקציב 2021 להכניס אותה, כולל ההגדלה ל-20,000 אנשים, לא במכה ראשונה, ובסופו של דבר לתת ביטחון לשלוש שנים על מנת שאפשר יהיה לסגור עם מי שמטפל בזה.

דוד ביטן: הרי אי אפשר לעשות הסכמים לשנה.

דוד ביטן: כדי שזה יהיה טוב, צריך מראש לקחת את זה לשלוש שנים.

דוד ביטן: מה העמדה שלכם?

אביעד שוורץ: שמעתי רק את ההתחלה ואחר כך הקו קטוע.

אביעד שוורץ: אני מבין שזה בכלל ב-זום ולא רק אצלי.

דוד ביטן: אתה מכיר את תוכנית התעסוקה?

דוד ביטן: אנחנו מדברים על תוכנית התעסוקה.

דוד ביטן: הגדלה שלה עד 20,000 או 18,000 משתתפים.

דוד ביטן: שנית, להבטיח את התכנית לשלוש השנים הבאות.

דוד ביטן: מה העמדה שלכם?

אביעד שוורץ: אני לא מרכז את כלל התוכנית של יוצאי אתיופיה.

אביעד שוורץ: אני עוסק בחלקים של תעסוקה.

אביעד שוורץ: באופן כללי הבעיה להאריך תוכניות, וזה נכון לכל התוכניות שעושים עכשיו, שהיו עד עכשיו תוכניות חומש, היא בעייתית כשאין תקציב מדינה שאתה יכול לקחת התחייבויות יותר ארוכות טווח.

אביעד שוורץ: אנחנו עדיין בתקציב המשכי וזאת אחת הבעיות.

אביעד שוורץ: באופן כללי לגבי התעסוקה.

אביעד שוורץ: מן הסתם יש יתרונות בהגדלת מספר המשתתפים בתוכנית אבל מצד שני בסוף אנחנו עם משאבים מוגבלים כמו כל דבר וכמו תוכניות שעושים, צריך לעשות איזשהו איזון בין הדברים וגם אם היינו רוצים להגדיל את מספר המשתתפים בצורה כל כך משמעותית, זה היה מאתגר.

אביעד שוורץ: אני כן אציין שגם ביחס לאוכלוסיות אחרות, זה יהיה משהו שהוא קצת לא פרופורציונלי.

אביעד שוורץ: מינהל אוכלוסיות בזרוע העבודה שעוסק בזה לא מעט ועובד עם מגוון אוכלוסיות, להגדיל את מספר המשתתפים בצורה כזאת, היא יחסית לא תהיה פרופורציונלית ביחס למה שקורה באוכלוסיות אחרות ולא בטוח שכמדינה זה התעדוף העיקרי.

אביעד שוורץ: שוב, זה משהו שהממשלה צריכה לקבל בתעדוף שלה ובזמן של תקציב לעשות את הדבר הזה.

דוד ביטן: דולב, אנחנו צריכים לקיים ישיבה בעוד חודש בנושא הדיור והיינו רוצים לשמוע לאן התקדמתם בעניין הזה.

דוד ביטן: את אומרת שתוך שבוע תקיימי אתם ישיבה.

טלל דולב: לא.

טלל דולב: זה לגבי הדיור.

דוד ביטן: איך אתם מתכוונים להתקדם בנושא התעסוקה?

טלל דולב: בנושא התעסוקה אנחנו מנסים להתקדם.

דוד ביטן: תוכנית חומש, אני לא יודע מה תוכניות החומש של המדינה בכל נושא ונושא.

דוד ביטן: בנושא הזה יש משמעות גם להארכת תוכנית חומש חדשה וגם להגדיל את מספר המשתתפים.

דוד ביטן: אנחנו כל הזמן אומרים לא לדאוג ליוצאי אתיופיה שיעבדו אלא לתת להם אופק יותר טוב מבחינת הכנסות ומשרות.

דוד ביטן: לכן התוכנית הזאת היא בדיוק בהתאם למדיניות האת.

דוד ביטן: לכן צריך לשים דגש על העניין הזה ואנחנו כן מבקשים להאריך את התוכנית.

דוד ביטן: אם לא תוכנית חומש, אז תוכנית תלת שנתית ולתת איזשהו מענה תקציבי לעניין הזה.

טלל דולב: אני עכשיו מתפשרת על שנתיים.

דוד ביטן: אני מתפשר אתך.

דוד ביטן: אם זה לאנשי המקצוע בסדר, גם מבחינתי זה בסדר.

דוד ביטן: אני לא איש מקצוע בעניין הזה.

דוד ביטן: תודה לך, אביעד.

דוד ביטן: עוד חודש נקיים ישיבה.

דסטה גדי יברקן: אנחנו עכשיו נכנסים – אני מקווה מאוד, אחרי עידן הקורונה – למצב שהרבה אנשים משנים מקצועות כי הם יצאו לחל"ת ולא יחזרו לעבודה שלהם.

דסטה גדי יברקן: הרבה אנשים שהיו עצמאים וקרסו.

דסטה גדי יברקן: לצערנו הרבה מאות אלפי אזרחי מדינת ישראל, החיים שלהם לא יחזרו מבחינה כלכלית להיות כפי שהיו לפני הקורונה.

דסטה גדי יברקן: בעניין הזה, החלשים ביותר בחברה הישראלית הם הראשונים לשלם את המחיר.

דסטה גדי יברקן: כדי שהם יקבלו את ההזדמנות להיכנס לעולם התעסוקה, המדינה צריכה להעמיד כאן תוכנית לאו דווקא בנושא של יוצאי אתיופיה.

דסטה גדי יברקן: אני משוכנע שמשרד העבודה והרווחה עושה את זה, אבל עדיין צריך לחשוב.

דסטה גדי יברקן: אנחנו נגיע רק למי שמקושר ורק הוא יגיע לעבודה, רק מי שיש לו קשרים ולא מי שיש לו כישרונות.

דוד ביטן: אם אתה תרחיק את הבעיות לכל העולם, לא תקבל תקציב למה שאתה צריך.

דסטה גדי יברקן: נכון.

דוד ביטן: אנחנו נדאג לעולי אתיופיה ואחר כך נדאג לכולם.

דסטה גדי יברקן: יוצאי אתיופיה יהיו למטה, ממש בסדר עדיפות כמעט אחרון, אם יהיו השיקולים האלה.

דסטה גדי יברקן: כדי למנוע שאנשים יתקבלו לעבודה בדיוק בפרמטרים הללו, אנחנו צריכים לתת להם עכשיו מעטפת כאשר הממשלה מכינה קורסים והכשרות והאנשים האלה צריכים לקבל את הגיבוי כרגע בשנת התקציב 2021, כי אם זה לא יקרה – אחוז האבטלה של העובדים בשכר המינימום וקצת במעמד הביניים ומטה, הם פשוט ייפגעו.

דסטה גדי יברקן: הקורסים האלה שאנחנו רוצים לתת בהם הכשרה, זה בעצם קודם כל להגדיל את מעגל האנשים שייכנסו למעגל התעסוקה, והדבר הכי חשוב הוא באמת לתת הזדמנות, אופק כלכלי, לאנשים שהם עובדים.

דסטה גדי יברקן: תודה רבה.

מיכל וונש: אני מתנצלת שלא הייתי אבל הייתי בוועדה אחרת.

מיכל וונש: אני רק רוצה לוודא שהבנתי נכון את חברי גדי ושניתן אופק תוכנית דווקא בניצול בזמן הזה.

דוד ביטן: יש תוכנית שעובדים עליה במשרד ראש הממשלה וצריך לתקצב אותה.

דוד ביטן: כיוון שעדיין לא הוגש תקציב, יש בעיה עם זה.

דוד ביטן: תוכנית החומש הסתיימה.

דוד ביטן: אנחנו צריכים בעוד חודש לקיים ישיבה בנושא הזה ונעשה המשך לישיבה גם בנושא התעסוקה.

דוד ביטן: לא נוותר עד שנדע שהנושא הזה מתקדם.

מיכל וונש: כי דווקא בהזדמנות שלצד המשבר, דווקא בתקופה הזאת, אמורות להיות הכשרות מקצועיות.

מיכל וונש: בדיוק בזמן הזה.

יואל רזבוזוב: בהמשך לדבריה של מיכל אני רוצה לומר שהעולם משתנה וההכשרה צריכה להיות מותאמת לעולם העתידי.

דוד ביטן: אני מאמין שהם יעשו את זה.

יואל רזבוזוב: זה מאוד חשוב כי יש מקצועות שלא יהיו.

שלומית אבינח: נשמע את מתן חמו ממשרד העבודה והרווחה.

מתן חמו: מבלי לחזור על הרבה דברים חשובים שנאמרו, חשוב לי להדגיש שתעסוקה, מעבר ליכולת של הפרט להתפרנס ולחיות בכבוד, משפיעה על תחושת הערך ועל תחושת השייכות.

מתן חמו: זאת אומרת, אנחנו מאמינים שכדי להשלים מהלך שבו קהילת יוצאי אתיופיה בישראל תרגיש חלק אינטגרלי מהחברה הישראלית, שילוב בתעסוקה הולמת זאת אבן דרך משמעותית.

מתן חמו: קהילת יוצאי אתיופיה, כפי שהתייחס סגן השר, עשתה דרך מאוד משמעותית בהשתלבות בשוק התעסוקה.

מתן חמו: היום יוצאי אתיופיה עובדים בשיעור יותר גבוה מהשיעור הכללי ופערי השכר הם של כ-5,000 למשק בית.

מתן חמו: זאת אומרת, משק בית שאחד מבני הזוג יוצא אתיופיה מרוויח פחות 5,000 שקלים בממוצע מאשר משק בית בו שני בני הזוג ילידי הארץ.

מתן חמו: כדי לסגור את הפער הזה, כמו שהתייחסה טלל ממשרד ראש הממשלה, צריך להגיע למספרים יותר גדולים.

מתן חמו: בשנים האחרונות אנחנו הגענו לכ-1,200 משתתפים בשנה.

מתן חמו: אם לא נגיע למסה קריטית יותר גדולה, אתם תמשיכו לשאול אותנו כל פעם למה הפער לא מצטמצם.

מתן חמו: זה הדגש שלנו.

מתן חמו: אני מבין את המציאות המורכבת בה אנחנו נמצאים אבל חשוב שנהיה כנים עם עצמנו.

מתן חמו: לא נוכל להתחייב על צמצום הפער הזה אם לא נגיע למספרים יותר גדולים.

מתן חמו: זה המסר המרכזי שהיה חשוב לי להעביר.

דוד ביטן: תודה.

דוד ביטן: יש עוד מישהו שרוצה לומר משהו?

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: ישיבת המשך בעוד חודש.

דוד ביטן: אני נועל את הישיבה.

דוד ביטן: תודה רבה לכולם.