ועדת החוץ והביטחון, כנסת 23, פרוטוקול מספר 52, 2020-11-02 09:00

צבי האוזר: בוקר טוב לחברים.

צבי האוזר: אני רוצה לפתוח את הישיבה של ועדת חוץ וביטחון שתבחן ותדון בהיערכות והתמודדות צה"ל עם נגיף הקורונה, כאשר היו פה לא מעט דיונים באשר לסיוע שצה"ל – בעיקר פיקוד העורף – נותן למערכת האזרחית, למשרד הבריאות, בהתמודדות מול המגפה.

צבי האוזר: היינו רוצים להבין ולדעת כיצד צה"ל עצמו כגוף, מה שנקרא עם חיוניות מתועדפת, מתמודד עם תופעות המגפה – כארגון מרובה אנשים, מרובה משימות – כאשר קורונה אמורה או עלולה לשבש פעילויות ודפוסי התנהלות.

צבי האוזר: אנחנו נבקש מסגן הרמטכ"ל, אלוף אייל זמיר, לפתוח.

צבי האוזר: בבקשה.

אלוף אייל זמיר: צביקה, שלום.

אלוף אייל זמיר: שומעים?

צבי האוזר: יש פה בעיה, כאילו יש אצלכם שני מקורות שמע, אז אולי שרק אחד יופעל.

אלוף אייל זמיר: קודם כול, בוקר טוב לכם, כל חברי הוועדה וכל מי שהצטרף לוועדה.

אלוף אייל זמיר: אנחנו נתבקשנו, התכוננו להציג את ההיערכות וההתמודדות של צה"ל פנימה במערכה נגד נגיף הקורונה.

אלוף אייל זמיר: אנחנו נציג לכם את הדברים, סך הכול יש לנו מספיק זמן גם כדי להעמיק אתכם וגם כדי לקחת שאלות.

אלוף אייל זמיר: בראשית דבריי, נמצאים איתי פה נציג של אג"מ מבצעים, רמ"ח מבצעים, מורן, שיושב פה לימיני; סגן קצין רפואה ראשי, נעם, יושב לשמאלי; נמצא פה רמ"ח לוגיסטיקה של צה"ל, מלכי; נמצא פה מפקד מיטב, נמרוד, נמצאים פה נציגים של הפצ"ר ושל אג"ת, כך שאנחנו נוכל לתת לכם מענה לכל דבר שאתם תתעניינו בו.

אלוף אייל זמיר: מבחינת צה"ל, אני רוצה להדגיש כמה דברים לפתיחה לפני שנעבור למצגת עצמה.

אלוף אייל זמיר: מפרוץ המגפה, אנחנו מדברים למעשה על מרס, שם פרצה והוכרזה מגפה בישראל, אנחנו פועלים במספר מישורים.

אלוף אייל זמיר: המישור הראשון, החשוב, המרכזי והחיוני הוא כמובן שמירת כושרו המבצעי, הרציפות התפקודית והמוכנות והכוננות של צה"ל.

אלוף אייל זמיר: אנחנו קודם כול צריכים לראות שאנחנו ערוכים למימוש הייעוד העיקרי שלנו – הגנה על המדינה, הגנה על האזרחים ועל הריבונות של מדינת ישראל, בזה אנחנו עוסקים כל הזמן.

אלוף אייל זמיר: אנחנו פועלים באופן רציף, מתמשך, להגנת הגבולות של המדינה, למניעת חדירות, לסיכול טרור, לפגיעה ביכולות של האויב ובהתעצמות של האויב, והאויב, עם כל המגבלות שגם הוא נמצא בהן, לא הפסיק לרגע לנסות לפעול כנגדנו.

אלוף אייל זמיר: רק לאחרונה חשפנו מנהרה התקפית שחודרת לשטחנו בגבול רצועת עזה, אנחנו מתמודדים עם הרקטות מעזה, אנחנו ממשיכים לסכל טרור באיו"ש באופן רציף.

אלוף אייל זמיר: אנחנו פועלים בפצ"ן תחת כל המשימות, כולל למול התראות שיש לנו גם בגבול 91 וגם בגבול 210, כך שהפעילות המבצעית שלנו נשמרת, אנחנו פועלים בכל הגבולות, ממשיכים להגן על כל הגבולות, בדבר הזה כמובן אין הנחות ואין הקלות וזאת המשימה שלנו.

אלוף אייל זמיר: אנחנו ממשיכים במערכת המב"ם, כמובן לא נפרט את זה פה.

אלוף אייל זמיר: אנחנו מפעילים גם מערכי מודיעין, גם איסוף, פועלים בכל מקום שצריך לפעול.

אלוף אייל זמיר: את כל הדברים האלה אנחנו עושים כמובן תוך כדי הגנה על בריאות צה"ל, על משרתיו, גם בסדיר, גם בקבע, גם במילואים, וכמובן נכנס פה פקטור הקורונה.

אלוף אייל זמיר: חשוב לי להדגיש גם כשדיברתי על ההגנה של הגבולות, סיפור המוכנות של צה"ל, אנחנו ממשיכים לשמר ולשפר את המוכנות של צה"ל.

אלוף אייל זמיר: אנחנו ממשיכים להתאמן על פי גרף האימונים, בעיקר של הסד"כ הסדיר, וצמצמנו ונראה לכם את זה בהמשך צמצום חלקי של אימוני המילואים.

אלוף אייל זמיר: רק לפני שלושה שבועות ביקרתי במר"ם 36, לפני שבועיים ביקרתי בתרגילים של חטיבת גולני, בשבוע שעבר כמו שאתם מכירים אנחנו ביצענו תרגיל מטכ"לי גדול, רחב היקף בתראו"ג 162.

אלוף אייל זמיר: אנחנו תרגלנו תקיפה של אלפי מטרות ותרגלנו תמרון קרקעי רחב היקף בהשתתפות של עשרות יחידות, מרמת מפקדים זוטרים ועד לרמה מטכ"לית, ובתרגיל השתתפו מעבר ליחידות רבות, גם אוויר, גם ים, מודיעין, תקשוב ומערכים נוספים.

אלוף אייל זמיר: אנחנו ממשיכים בקורסים ובהכשרות שלנו, אין פגיעה בקורסים ובהכשרות.

אלוף אייל זמיר: ביום חמישי הקרוב טקס סיום בה"ד 1, הקורסים וההכשרות ממשיכים כרגיל עם כל ההתאמות הנדרשות, אנחנו נציג לכם אותם בהמשך.

אלוף אייל זמיר: אנחנו התאמנו את תהליך הגיוס של צה"ל במיטב, הפקנו לקחים מגיוסי מרס, אוגוסט ואנחנו עכשיו לפני גיוס נובמבר, גם את זה אנחנו נציג לכם.

אלוף אייל זמיר: המלש"בים מתגייסים היום תוך כדי התאמה למגבלות הקורונה ואנחנו בסך הכול גם פה הפקנו לקחים ונערכים לגיוס, גיוס בטוח יותר וכמובן תחת כל המגבלות של הקורונה.

אלוף אייל זמיר: כפי שאמרתי לכם, זאת המשימה הראשונה של צה"ל, זה הגנה על הכשירות, על הרציפות התפקודית שלו והמוכנות שלו לכל המשימות.

אלוף אייל זמיר: את כל זה אנחנו עושים תוך כדי הגנה ושמירה על כל המשרתים שלנו.

אלוף אייל זמיר: אנחנו ביצענו התאמה של ההנחיות שלנו, אנחנו מבצעים הערכות מצב שוטפות, אנחנו עובדים לפי שעון לחימה בקורונה ואנחנו מבצעים תחקירים ומפיקים לקחים כל הזמן ובהתאם לזה מעדכנים את ההוראות שלנו.

אלוף אייל זמיר: אנחנו גם את זה נפרט לכם בהמשך.

אלוף אייל זמיר: במקביל, צריך להגיד, לשמירת המוכנות, הכשירות והרציפות התפקודית של צה"ל, משימה מרכזית וחיונית של צה"ל זה הירתמות וסיוע למדינה במערכה נגד הקורונה.

אלוף אייל זמיר: אנחנו נמצאים ופרוסים בהיקף רחב מאוד של משימות, בסד"כ של אלפי חיילות וחיילים בסדיר, במילואים, אנשי קבע, עוד מהגל הראשון.

אלוף אייל זמיר: אנחנו פרוסים בבתי החולים, אנחנו פרוסים במעבדות של משרד הבריאות, אנחנו נמצאים ברשויות המקומיות בהיקפים רחבים מאוד עם היקל"רים.

אלוף אייל זמיר: אנחנו סייענו למשטרת ישראל בתקופת הסגר עם מאות חיילים, אנחנו נטלנו על עצמנו את משימת קטיעת שרשרת ההדבקה, וכמו שאתם מכירים, אני גם מבין שביקרתם או חלקכם ביקרתם שם, הקמנו את מפקדת אלון שעוסקת בקטיעת שרשרת ההדבקה, ואתמול בערב נכחתי בטקס הקמת יחידת אלה, זו יחידה שהקמנו, לפני חודש קיבלנו את ההחלטה ובלוחות זמנים קצרים הקמנו את היחידה הזאת.

אלוף אייל זמיר: אנחנו מדברים פה על יחידה סדירה, רובה חיילות וחיילים סדירים חוקרים, חוקרי מגעים, שנכנסים למשימה הזאת עם הרבה מוטיבציה והבנת גודל וחשיבות המשימה הזאת.

אלוף אייל זמיר: אנחנו במקביל ביצענו משימות נוספות, כמו למשל פתיחת המחלקה שלנו ברמב"ם וקלטנו שם כבר חולים, ככה שהיקף המשימות הוא רחב מאוד וזה חלק מהמשימות של צה"ל היום וחלק בלתי נפרד מתוך הפעילות שלנו.

אלוף אייל זמיר: מכאן אנחנו ניכנס לסקירה רחבה בהתאם לנקודות שביקשתם מאיתנו להתייחס אליהן ואנחנו גם נשמח כמובן לענות על שאלות במידה ויהיו.

אלוף אייל זמיר: אם תוכלו, צביקה, במסגרת המגבלות של הזום, לרכז את כל השאלות לגמר ההצגה שלנו, זה נראה לי עדיף.

אלוף אייל זמיר: אם יש שאלות הבהרה תוך כדי, יהיה אפשר גם לעצור אותנו ולשאול שאלות הבהרה והעמקה תוך כדי הסקירה עצמה.

צבי האוזר: בסדר גמור.

אלוף אייל זמיר: בכל מקרה, אני מקווה שהמצגת מוקרנת לפניכם ושאנחנו בשיתוף מצגות.

אלוף אייל זמיר: עיקרי המסרים בפתיחה, קודם כול כפי שאני פתחתי זה שימור הכשירות, רציפות התפקוד של צה"ל, בסדר עדיפות עליון.

אלוף אייל זמיר: הדבר השני זה עצמאות תפקודית לצה"ל בהקשר הבריאותי, ללא תלות במרחב האזרחי.

אלוף אייל זמיר: יש לנו את המעבדה שלנו, יש לנו את מתקני הבידוד שלנו ומתקני ההחלמה שלנו, יש לנו את יכולת הבדיקות שלנו, כך שיש לנו עצמאות תפקודית.

אלוף אייל זמיר: העצמאות התפקודית הזאת מאפשרת לנו שני דברים: אחד, לפעול בצורה מהירה מאוד בהתערבות במרחב הצבאי, ושתיים, בעיקר גם כדי לא להטיל נטל על המרחב האזרחי.

אלוף אייל זמיר: למעשה, יש לנו עצמאות לפעול באופן עצמאי בהקשר של הקורונה בשלל המשימות שאנחנו צריכים לעשות.

אלוף אייל זמיר: כפי שאמרתי, יש לנו הפקת לקחים מתמשכת ואנחנו כל הזמן לומדים ומשפרים את עצמנו מהגל הראשון לשני, ובתוך הגל השני.

אלוף אייל זמיר: אנחנו מתחקרים, יש פה מערכת של תחקור, אנחנו נציג לכם אותה, וכל הזמן התאמות של הנחיות הקורונה למאפיינים הייחודיים.

אלוף אייל זמיר: אנחנו מושפעים גם ממה שקורה מחוץ לצה"ל, במרחב האזרחי כמובן.

אלוף אייל זמיר: ככל שהיקפי התחלואה עולים במרחב האזרחי, זה משפיע עלינו וגם קצב ההדבקה בצה"ל עולה ובהתאם לזה אנחנו מתאימים את הפעילות שלנו – גם במבצעית, גם במילואים וגם בסד"כ הסדיר.

אלוף אייל זמיר: היינו שתי תקופות בעוצר יציאות לדוגמה, ועכשיו ככל שהמדדים בצה"ל השתפרו וגם במערכת האזרחית, אנחנו יותר ויותר פותחים את הנושא הזה.

אלוף אייל זמיר: כבר מתחילת הגל הראשון הגדרנו שאנחנו נסייע למרחב האזרחי בגישה מרחיבה.

אלוף אייל זמיר: בכל מקום שבו יש לנו יתרון יחסי ואין למערכות האזרחיות יכולת לממש את המשימות האלה, אנחנו נמצאים שם ובסך הכול סקרתי לכם את היקף המשימות הרחב שלנו.

אלוף אייל זמיר: צריך להגיד שאנחנו עושים את הכול בתיאום עם משרד הביטחון כמובן, ת"פ משרד הביטחון, ובתיאום מלא עם משרד הבריאות.

אלוף אייל זמיר: אנחנו מתואמים מלא, פועלים בשיתוף פעולה וכל פעולה שלנו מתבצעת בתיאום, הייתי אפילו אומר באישור של משרד הבריאות.

אלוף אייל זמיר: מבחינתי למשל, כל מערך מפקדת אלון וקטיעת שרשרת ההדבקה הוא ממש ת"פ משרד הבריאות.

אלוף אייל זמיר: כל המערך הזה, הקמנו אותו, הוא ת"פ משרד הבריאות.

אלוף אייל זמיר: מרכז המחקר והידע שהקמנו אותו, מה שתמיד שומעים בתקשורת פרסומים של אמ"ן, הוא ת"פ משרד הבריאות, הוא לטובת משרד הבריאות והוא מגיש את הדוחות שלו למשרד הבריאות.

אלוף אייל זמיר: ככל שיידרשו מאיתנו משימות נוספות אנחנו נמשיך לבצע.

אלוף אייל זמיר: אנחנו לפני סדר גודל של שלושה שבועות החלטנו שאנחנו רוצים להרחיב עוד יותר את הסיוע לרשויות המקומיות, מתוך הבנה של החשיבות.

אלוף אייל זמיר: צימדנו 37 יחידות ל-37 רשויות מקומיות, זה התחלה של התהליך הזה.

אלוף אייל זמיר: גם פה אנחנו נלמד, נפיק לקחים ונשפר.

אלוף אייל זמיר: זו תהיה יחידה שהיא צמודה לרשות מקומית באופן קבוע ותסייע לה תחת ההגדרות שהגדרנו.

אלוף אייל זמיר: היינו בגל הראשון, עברנו את הגל השני, אני מקווה שהוא אחרינו ואני מקווה מאוד שלא נגיע לגל השלישי, אבל בסך הכול צריך להגיד שאנחנו גם נערכים לגל השלישי במידה שהוא יגיע, בעיקר כל מה שקשור להיערכות לחורף, חיסוני שפעת וכל שאר הפעולות שצריך לעשות, אנחנו בסך הכול גם לזה נערכים תוך כדי הפקת לקחים.

אלוף אייל זמיר: זה לפתיחה, מפה אנחנו נעבור ונציג לכם בצורה פרטנית את עיקרי המשימות וההיערכות של צה"ל כדי להגן על משרתינו ועל היכולת שלנו להמשיך לבצע את המשימות השוטפות שלנו.

אלוף אייל זמיר: מורן.

אל"מ מורן עמר: בוקר טוב.

אל"מ מורן עמר: מורן, רמ"ח המבצעים.

אל"מ מורן עמר: (שקף: תכלית אסטרטגית).

אל"מ מורן עמר: אני אתחיל בתכלית האסטרטגית שלאורה אנחנו פועלים.

אל"מ מורן עמר: היא נמצאת מולכם ואני אדגיש את הסדר של הדברים.

אל"מ מורן עמר: כפי שציין סגן הרמטכ"ל, אנחנו קודם כול שומרים על הכשירות, המוכנות המבצעית ורציפות התפקוד של צה"ל.

אל"מ מורן עמר: זה אומר שבמקומות שנדרש אנחנו מחמירים, במקומות שנדרש אנחנו מתאימים, בתוך מאפייני הפעילות הצה"לית, וכמובן במאמצים הנוספים מסביב למרחב האזרחי, וגם מגבשים את תמונת המצב ומסייעים היכן שנדרש גם בהקשרי המערכת הפלסטינית.

אל"מ מורן עמר: (שקף: מאמצי צה"ל).

אל"מ מורן עמר: אנחנו פועלים בעצם בארבעה מאמצים כל הזמן: המאמץ המבצעי, ציין אותו במילה סגן הרמטכ"ל, כמובן שלא נפרט כאן אבל הוא ממשיך, וצריך להגיד ביתר שאת בחודשים האחרונים; הכשירות המבצעית ורציפות התפקוד של צה"ל הוא המאמץ השני, עליו אנחנו נתמקד כאן בדיון ונעמיק בו תכף.

אל"מ מורן עמר: כמובן, המערכת האזרחית, עם כלל ההיבטים של יכולות צה"ל ביכולות הסיוע השונות של צה"ל; קטיעת שרשרת ההדבקה עם המפקדה, הסיוע לרשויות, וגיבוש תמונת המצב – תיאום, הנחיה ואיפה שנדרש, גם מענה מבצעי בזירה הפלסטינית.

אל"מ מורן עמר: (שקף: עקרונות מנחים – צה"ל).

אל"מ מורן עמר: העקרונות המנחים של הפעולה שלנו, ואנחנו נתחיל לצלול פנימה לתוך הפעולה פנים-צה"ל, אני מתמקד פה בשלוש הנקודות הנוספות מעבר למה שתיאר סגן הרמטכ"ל.

אל"מ מורן עמר: אחת, אנחנו מתאימים את ההנחיות למאפייני צה"ל.

אל"מ מורן עמר: יש פה היבטים שמדיניות משרד הבריאות לא מביאה את המענה הנדרש בתוך הפעילות הצה"לית.

אל"מ מורן עמר: יש פה היבטים של יכולת שלנו לפעול בצורה מבצעית נכונה, זה אומר שבמקומות מסוימים אנחנו נדרשים להקל בהנחיות על הלוחמים או להתאים את ההנחיות ליכולת שלהם לבצע את אותה פעילות מבצעית.

אל"מ מורן עמר: בחלק מהמקומות אנחנו מתאימים את מדיניות הפעלת הכוח, כדוגמה באיו"ש בחלק מהמקומות, ואנחנו נתנו לאורך החודשים האחרונים לא מעט הנחיות בהקשרי המילואים.

אל"מ מורן עמר: אנחנו ניתן פה כמה דוגמאות, אבל ככלל, צמצמנו לא מעט משילוב אנשי המילואים בתוך הפעילות הצה"לית, ודוגמה נוספת שנתנו פה היא סוגיית היציאה לחופשות, מתי עצרנו גם את היציאה כדי לצמצם את הממשק עם המרחב האזרחי, גם זה קרה כבר פעמיים.

אל"מ מורן עמר: אנחנו משתדלים להקדים היכן שנדרש את הנחיות משרד הבריאות בהקשרי התאמות פנים-צה"ל, היכן שנדרש אנחנו מחמירים.

אל"מ מורן עמר: ניקח לדוגמה את ההנחיות האחרונות במרחב האזרחי בסגר, שם החמרנו על הנחיות משרד הבריאות כדי לצמצם עוד יותר את התחלואה בתוך צה"ל, למשל בטווחי היציאה מהבתים או במקומות אחרים, מקומות בילוי שאסרנו, שהיו מאושרים במרחב האזרחי, שוב, כדי לצמצם בהסתכלות הזאת על ההתפשטות של הנגיף בתוך צה"ל.

אל"מ מורן עמר: כמובן, בתוך המרחב הצבאי עשינו גם את זה היכן שנדרש.

אל"מ מורן עמר: ככלל, המענה הוא פנים-צה"לי והוא כולל יתירות, כלומר היערכות גם בהתפרצויות משמעותיות שיכולות להיות, גם בהקשרי התחלואה, גם בהקשרי הבידוד, אתם תראו דוגמאות.

אל"מ מורן עמר: (שקף: תחלואה והחלמה בצה"ל – תמונת מצב).

אל"מ מורן עמר: אנחנו נמשיך עם מספר שקופיות על תמונת המצב בצה"ל.

אל"מ מורן עמר: אתם יכולים לראות דרך השקפים האלה איך אנחנו מנהלים את תמונת המצב ברמה היומית הצה"לית.

אל"מ מורן עמר: חולים פעילים בצה"ל - 156, כבר הבוקר המספרים גם ירדו קצת מתחת 150.

אל"מ מורן עמר: אתם יכולים לראות בגרף משמאל את המגמה בשבועות האחרונים, וכמובן הירידה החדה במספרים שקרתה במרחב האזרחי, קרתה פה גם בצה"ל.

אל"מ מורן עמר: אנחנו יכולים לראות את זה בגרף העמודות השני בתפוקות המעבדה הצבאית שלנו בכמה דגימות אנחנו לוקחים.

אל"מ מורן עמר: אתם תראו בהמשך את היכולות, הן הרבה יותר רבות, אנחנו כרגע לא ממצים את סך הבדיקות באופן מלא.

אל"מ מורן עמר: גם בסוגיית המבודדים בצבא היינו בשיא על כ-15,000 מבודדים, היום אנחנו על פחות מ-3,000.

אל"מ מורן עמר: אם נסתכל בסך הכול, כמובן שזה משפיע משמעותית על היכולת שלנו לפעול באופן מלא.

אל"מ מורן עמר: בהסתכלות אחורה אתם יכולים לראות מהגל הראשון ברמה השבועית.

צבי האוזר: היכולת המעבדתית של צה"ל, מה התפוקה היומית שלה?

אל"מ מורן עמר: אנחנו תיכף נרחיב באופן משמעותי על מאמץ הבדיקות, אתם תראו את היכולות של המעבדה וגם כמה אנחנו מעלים את היכולת בחודש הקרוב, 2,000 בדיקות.

אל"מ מורן עמר: כרגע אנחנו על 1,000 בדיקות מעבדה אבל תיכף זה יורחב באופן מלא, בשקפים לפניכם תראו את זה.

אל"מ מורן עמר: (שקף: תמונת מצב צה"ל).

אל"מ מורן עמר: אני משלים את תמונת המצב.

אל"מ מורן עמר: אתם יכולים לראות שהגלים בצה"ל מתנהגים פחות או יותר כמו שני הגלים המרכזיים במרחב האזרחי, בשיא.

אל"מ מורן עמר: אתם יכולים לראות פה את החולים החדשים מדי שבוע, כמה חולים חדשים היו לנו, בשיא הגענו לכ-880 חולים חדשים, זה היה ממש באוקטובר, והצניחה החדה בשבועות האחרונים, זה הסך הכול שהיה כאן.

אל"מ מורן עמר: אפשר לראות את שתי הדוגמאות לעוצר יציאות שעשינו, האחד במרס והשני מייד אחרי יום כיפור, ב-29 בספטמבר, שבעצם סייעו גם לנו לצמצם את הממשק עם המרחב האזרחי ולהוריד עוד יותר את התחלואה.

אל"מ מורן עמר: אפשר לראות למעלה, בסך הכול מתחילת המגפה שבעה חולים קשים בצה"ל ושבעה בינוניים, אלה המספרים, ללא שום מקרים שהסתבכו מעבר לזה.

אל"מ מורן עמר: (שקף: גרף המבודדים בצה"ל).

אל"מ מורן עמר: גרף המבודדים שלנו מתנהג פחות או יותר בהשוואה להיקף החולים שראיתם.

אל"מ מורן עמר: כפי שציינתי, בשיא כ-15,000 מבודדים, מפולחים במפקדות השונות, ופה הגדרנו לא מעט נהלי בידוד שנראה אותם בהמשך איך אנחנו מבודדים גם בתוך הצבא, בתוך המסגרות הצבאיות וגם איך אנחנו משלחים את המבודדים לביתם.

אל"מ מורן עמר: ככה מתנהגים הגלים, אנחנו כרגע במספרים נמוכים.

צבי האוזר: מה סך הכול המבודדים מתחילת המגפה?

אל"מ מורן עמר: אנחנו שומעים אתכם מאוד מקוטע.

צבי האוזר: סך כל המבודדים.

אל"מ מורן עמר: אין לנו את המספר כאן, נשתדל להביא אותו תוך כדי הוועדה בסך הכול, אבל אנחנו יכולים לעשות פה את הממוצע.

אל"מ מורן עמר: הממוצע הוא סדר גודל של כ-6,000 מבודדים מדי שבוע בצה"ל, תכפילו את זה במספר השבועות, זה היקף המבודדים.

אל"מ מורן עמר: כמובן שהמבודדים פה בדרך כלל צוברים פה שבועיים של בידוד ולכן אלה המספרים בחלוקה.

אל"מ מורן עמר: (שקף: מאמצי צה"ל לקטיעת שרשרת ההדבקה).

אל"מ מורן עמר: לגבי מאמצי קטיעת שרשרת ההדבקה, בהמשך ההצגה שלנו נציג לכם את חמשת המאמצים המרכזיים שדרכם אנחנו קוטעים את שרשרת ההדבקה בצה"ל.

אל"מ מורן עמר: נדבר על איך אנחנו מנהלים את זה ברמת הפיקוד והשליטה, נדבר על מאמץ הבדיקות, איך הוא קורה כאן, על כל התהליך; אופן הבידוד וההחלמה; התאמת התפקוד בצה"ל להנחיות צה"ל שאנחנו מוציאים בפקודה צה"לית שיורדת עד אחרונת היחידות פעם בשבוע או בשבועיים, תלוי הצורך; ואופן התחקור והלמידה שלנו אחר האירועים.

אל"מ מורן עמר: בואו ניכנס ונתחיל בעצם הפיקוד והשליטה.

אל"מ מורן עמר: (שקף: שעון לחימה מטכ"לי).

אל"מ מורן עמר: מה שאתם יכולים לראות בשקופית הזאת זה שעון הלחימה המטכ"לי.

אל"מ מורן עמר: אנחנו שלוש פעמים בשבוע עושים הערכות מצב ברמת מטה כללי – אחת בראשותו של ראש אגף המבצעים, השנייה בראשות סגן הרמטכ"ל שבה גם מוצגים תחקירי דגל של יחידות שחרגו בהקשרי ההתנהלות שלהן, ובימי חמישי גם בראשות הרמטכ"ל.

אל"מ מורן עמר: מעבר לזה, אנחנו מסמנים את היחידות האדומות שלנו והירוקות שלנו.

אל"מ מורן עמר: אנחנו גם מפרסמים את הדבר הזה לסוג של מקל וגזר, בהיבט הפרסום בלבד, זה כמובן מייצר מוטיבציה לשני הכיוונים.

אל"מ מורן עמר: הדבר השני, זה עוזר לנו להתמקד באותן יחידות "אדומות" – במירכאות – שבהן צריך לתת מענה שהוא מענה גם אחר, שונה, נראה לזה גם דוגמאות.

אל"מ מורן עמר: בהנחיה, בכלל היחידות בצה"ל לפחות פעמיים בשבוע מתקיימת הערכת מצב יחידתית ברמת מפקד או סגן יחידה.

אל"מ מורן עמר: (שקף: מצבי תחלואה).

אל"מ מורן עמר: לגבי סוגיית מצבי התחלואה, אנחנו את צה"ל מנהלים על פי ארבעת השלבים, המדרגות הללו, כשבעצם אנחנו מצמצמים או מרחיבים את ההנחיות של צה"ל בהקשרי חמשת המאמצים המרכזיים – בין אם זה נהלי השגרה שלנו, בין אם זה תעסוקה מבצעית איך אנחנו פועלים לפיה, סוגיית ההכשרות והאימונים שלנו, כולל שילוב המילואים, איזה הגדרות כוננות וכשירות אנחנו מגדירים ליחידות, ולא מעט הנחיות בהקשרי כוח האדם – מהיציאות, דרך עבודה במשמרות או בקפסולות, וכלה בסיוע למשפחות.

אל"מ מורן עמר: אל מול ארבעת המצבים האלה אנחנו מנהלים את ההנחיות שלנו.

אל"מ מורן עמר: הגענו כבר בשיא אפילו למדרגה ד', להיבטי תחלואה "מחמירה" בהקשרי היקף החולים החדשים ביום, זה היה שבוע אחד.

אל"מ מורן עמר: היינו חלק נרחב מהתקופה האחרונה בתחלואה "נרחבת" וירדנו עכשיו לתחלואה שאנחנו קוראים לה תחלואה "מתפרצת" שהיא מתפרצת בהיבט הנקודתי, סדר גודל של 25 עד 75 חולים חדשים ביום.

אל"מ מורן עמר: צריך להגיד שאנחנו עכשיו אפילו בסף הנמוך בהיבט החולים החדשים בין ההכלה לבין המתפרצת, אבל אנחנו עדיין משמרים את המדרגה הזאת כדי להדק קצת יותר את הנחיות צה"ל.

אל"מ מורן עמר: נעבור למאמץ הבדיקות.

אל"מ מורן עמר: סגן קרפ"ר, בבקשה.

אבי דיכטר: האם אפשר לשאול שאלה לגבי התחלואה עצמה?

אבי דיכטר: הרי יש בצה"ל לא מעט מכלולים מבצעיים שהפעילות שלהם מתקיימת ממש בחדרים סגורים, קטנים.

אבי דיכטר: מדובר באלפי חיילים.

אבי דיכטר: האם במקומות האלה התחלואה שאתם מזהים היא דומה לפסיפס הכללי או שבמקומות כאלה יש לכם גידול?

אבי דיכטר: איך זה משפיע, כמובן עד הדברים הכי בעייתיים של צוללת או מכלולים אחרים שעובדים 24/7, במקומות מאוד סגורים?

אל"מ מורן עמר: אני ברשותך אתן דוגמה אישית כי אני מאותם חללים שעליהם אתה מדבר, הסגורים, וביקרתם גם אצלנו בחטיבה.

אל"מ מורן עמר: קודם כול צריך להגיד שלאותם מתקנים רגישים – בין אם זה כאן במטה כללי, בין אם זה בזרועות השונות – נתנו הנחיות מחמירות יותר, מבקרת הכניסה איך היא קורית, אנחנו נראה פה דוגמה של סוג של "קלירנס" שאנחנו מבצעים לאותם מתקנים, דרך הנחיה מאוד קפדנית גם על קפסולות וגם היכן שצריך על עבודת משמרות, כדי לצמצם את ההיקף.

אל"מ מורן עמר: באותם חללים כמובן נדרשים בעבודה של 24/7, ולכן גם אופן חילוף המשמרות הוא אופן כזה שהמשמרת לא באה במגע והיא בעצם מייצרת איזושהי חפיפה מרחוק כדי לאפשר למשמרת הבאה להיכנס.

אל"מ מורן עמר: היו לנו אירועים שבהם זה פגש אותנו, לא ספציפית בחטיבת המבצעים אבל בזרועות אחרות, גם באירועי תחלואה בתוך זה, ומה שאפשר לנו לשמר את הכשירות ואת רציפות התפקוד זה אותה עבודה בקפסולות.

אל"מ מורן עמר: כלומר, אין מצב שבו – בין אם זאת יחידת מטה מבצעית או בין אם זה יחידה שיש לה יכולות מבצעיות ייחודיות – היא עובדת על קפסולה אחת שברגע שהיא נפרצת - - - הזאת יורדת.

אל"מ מורן עמר: לכן אנחנו משמרים יתירות גם באותן משמרות.

אל"מ מורן עמר: בשיא התחלואה קרו לנו אירועים כאלה אבל הם לא הורידו לנו את הכשירות המבצעית, תמיד הייתה פה יתירות שאפשרה להמשיך.

אל"מ מורן עמר: עד כאן.

צבי האוזר: אפשר להמשיך.

אל"מ נעם פינק: בוקר טוב.

אל"מ נעם פינק: ד"ר נעם פינק, סגן קצין רפואה ראשי בצבא.

אל"מ נעם פינק: קודם כול, תודה על ההזדמנות להציג בפניכם חלק מהעשייה שלנו בתקופה הזאת, וחשוב בפתיח להדגיש את מה שכבר אמר סגן הרמטכ"ל, שאנחנו בשיח מאז מרס עם משרד הבריאות, משולבים בפורומים השונים, משפיעים, וככלל פועלים תחת הנחיות משרד הבריאות עם התאמות נדרשות לצה"ל כשנדרשות התאמות.

אל"מ נעם פינק: (שקף: מאמץ הבדיקות – בדיקות המעבדה).

אל"מ נעם פינק: לפניכם היקפי בדיקות המעבדה בצה"ל בחודשים השונים.

אל"מ נעם פינק: ההיקפים הם כמובן נגזרת של הביקוש ונגזרת גם של היכולות שלנו שהלכו והתפתחו, ותהליך הפקת לקחים שעשינו עם הגלים השונים, תכף אני אצלול עוד קומה למטה ואראה לכם.

צבי האוזר: אנחנו לא רואים את המצגת עכשיו.

צבי האוזר: אתה מתייחס לשקף מסוים?

אל"מ נעם פינק: אנחנו בשקף 13.

אל"מ נעם פינק: ככלל, בצה"ל, זמני ההמתנה לפניכם.

אל"מ נעם פינק: אנחנו בהרבה פחות מ-24 שעות מצורך לבדיקה.

אל"מ נעם פינק: בבדיקות היום אין שום פקק, נכנסות לעבודה במעבדה והתשובה מתקבלת תוך כמה שעות.

אל"מ נעם פינק: אין חיילים היום שממתינים לבדיקות בצה"ל.

אל"מ נעם פינק: בשיא הגל כשהיו עומסים התמונה הייתה קצת אחרת, אני תכף אפרט.

אל"מ נעם פינק: (שקף: קטיעת שרשרת ההדבקה).

אל"מ נעם פינק: זה מתייחס לאיך אנחנו עושים את קטיעת שרשראות ההדבקה בצבא, המעגל שלנו שהוא מעגל הקטיעה, נתחיל דווקא מחלקו התחתון של המעגל.

אל"מ נעם פינק: בצה"ל, בכל מקרה של חולה מאומת חייל, מתבצעת חקירה אפידמיולוגית.

אל"מ נעם פינק: אנחנו עומדים על מאה אחוז חקירות לחולים, ובעקבות החקירה הזאת תוך שעתיים ניתנות ההנחיות לגבי הצורך בבידוד, איזה חיילים נדרשים בבידוד, ובהמשך לזה איזה חיילים נדרשים גם לבדיקות קורונה, תוך שעתיים.

אל"מ נעם פינק: תוך 24 שעות מושלמת החקירה עם כלל המגעים, ובעצם ניתנות הנחיות – אני עכשיו כבר למעלה במעגל – ניתנות הנחיות ביצוע בדיקות קורונה לכל מי שצריך.

אל"מ נעם פינק: (שקף: בדיקות המעבדה).

אל"מ נעם פינק: היום בצה"ל יש לנו דרייב-אין שאנחנו מפעילים, יש לנו יכולת לשלוח בדיקות קורונה עד הבית או עד היחידה במקרים שבהם זה נדרש, יש חייל שאין לו יכולת להתנייד לדרייב-אין, אז אנחנו מפעילים מערך כזה.

אל"מ נעם פינק: לוקחים את הבדיקה, משנעים אותה למעבדת הקורונה הצה"לית – אני תכף אפרט עליה קצת – כתוב פה עד 36 שעות, בפועל היום זה פחות מזה, מקבלים תשובה לכל הבדיקות.

אל"מ נעם פינק: איפה שמזוהים חולים חדשים, המעגל מתחיל מחדש כי מונעת חקירה אפידמיולוגית נוספת.

אל"מ נעם פינק: אלה היכולות והמציאות הנוכחית בצה"ל.

אל"מ נעם פינק: ככלל, יש לצה"ל מוקד רפואי, ל-Call Center שלנו קוראים "מכל הלב", הוא מוקד שפעיל בשגרה וכמו שאתם רואים זה היקף הפניות היומי אליו, כ-1,000 בדיקות, כשהוא יודע להכיל כ-3,000 ליום ללא עומסים בזמני המתנה שהם זמני המתנה היום טובים.

אל"מ נעם פינק: ממרס התחלנו להפעיל שלוחת קורונה, שלוחה ייעודית שמתקשר החייל ועובר ישירות לדבר עם מוקדניות, אחיות, ושם כמו שאתם רואים זמני ההמתנה מאוד מאוד נמוכים היום.

אל"מ נעם פינק: יש לנו היום יכולת גם במעבדה וגם בלקחת בדיקות, מה שאנחנו קוראים "מאמץ הדיגום", לבצע 1,000 בדיקות ביום ואנחנו בתהליך הגדלה – זו אחת ההנחיות שהנחה סגן הרמטכ"ל בגל הנוכחי, לעלות ל-2,000.

אל"מ נעם פינק: אנחנו בתהליך הכפלה למעשה של היקפי הבדיקות בצה"ל, שצפוי להסתיים בחצי השני של נובמבר.

אל"מ נעם פינק: זה כרוך במכשור, זה כרוך בהכשרת כוח אדם, כרוך בפריסת יכולות.

אל"מ נעם פינק: יש לנו כפר מחלימים, איפה שמרוכזים חולי הקורונה הקלים.

אל"מ נעם פינק: כפי שתיאר רמ"ח מבצעים, רוב החולים בצה"ל הם קלים, למעט מספרים בודדים, ורובם מרוכזים בכפר מחלימים, היום כפר מחלימים אחד באשקלון.

אל"מ נעם פינק: כשהיינו צריכים פתחנו כפר נוסף, אנחנו פותחים יכולות בהתאם לצורך.

אל"מ נעם פינק: נכון לכרגע, כמו שאתם רואים, הכפר האחד נותן מענה מלא לצה"ל.

אל"מ נעם פינק: למעשה, יש לנו יתירות, נכון להיום, ואנחנו הולכים ומגדילים את הספיקה של היכולות.

אלוף אייל זמיר: לגבי השקף הזה, מוקד "מכל הלב" הוא מוקד קבוע שתמיד היה קיים בצה"ל לכל בעיה רפואית באשר היא.

אלוף אייל זמיר: חייל, יש לו בעיה רפואית כלשהי, יש לו מוקד, הוא יכול להתקשר אליו ולעשות שם את הבירורים ואת ההפניות שלו.

אלוף אייל זמיר: מאז התפרצות הקורונה תגברנו את המוקד הזה, הוספנו לו סד"כ של חיילות וחיילים מוקדנים ופתחנו את שלוחת הקורונה.

אלוף אייל זמיר: בהתחלה, זמני ההמתנה היו זמני המתנה ארוכים של חמש, שש ושבע דקות, והיום אתם יכולים לראות זמני המתנה כבר בנורמה איכותית - הייתי מגדיר את זה ככה - סך הכול מספר שניות בודדות שצריך להמתין, מייד עונה לך מישהו בצד השני של השלוחה ויכול להכווין אותך בהתאם לצרכים הרפואיים שלך, בדגש על כל השאלות שקשורות לנושא הקורונה שהחיילים שלנו צריכים לשאול ולקבל עליהן תשובות.

צבי האוזר: אייל, אני עוצר אותך שנייה ואני רוצה לפנות לנעם.

אלוף אייל זמיר: מי שמדבר, שיגיד מי מדבר, אנחנו לא מצליחים לזהות.

צבי האוזר: צביקה.

צבי האוזר: הדרך האופטימלית לקטוע את שרשראות ההדבקה היא על ידי דגימה מיידית של אלה שבאו במגע.

צבי האוזר: זאת אומרת, דגימת המבודדים, אלה שבאו במגע עם חולה מאומת, ברגע שעושים את אותה דגימה ביום שלישי או ביום רביעי למגע, היא הדרך האופטימלית המהותית לקטיעת שרשראות ההדבקה.

צבי האוזר: אני מבין שיש לכם היום יכולת דגימה של 1,000 ויש לכם ממוצע מבודדים, של אנשים שבאו במגע עם חולה מאומת, של 6,000, אנחנו עכשיו ירדנו ל-3,000.

צבי האוזר: האם ההערכה שלכם להגדיל את כושר הדגימה ל-2,000 היא לא קטנה לארגון?

צבי האוזר: ואתם בפרופורציה אחרת לגמרי מהפרופורציה של משרד הבריאות, של ההיערכות הלאומית של היקף דגימות אל מול היקף מבודדים יומי.

אל"מ נעם פינק: קודם כול, אתה צודק שיש חשיבות ללוחות הזמנים, לביצוע הבדיקות בצורה מהירה ולזיהוי מהיר, ואנחנו היום שם.

אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שעשינו הערכה לצורך, כמובן מה שאפשר לחזות.

אל"מ נעם פינק: הנתון של 2,000 זה בלי להיכנס לסד"כים מדויקים, הוא פרופורציונאלית יותר גדול מהיכולת של מדינת ישראל.

אל"מ נעם פינק: הוא נותן לצה"ל יתירות אפילו מסוימת על הרמה הלאומית, אבל שוב, צריך להבין שזה עניין של אקורדיון, אני תכף אראה את זה.

אל"מ נעם פינק: בגל הראשון, כמו שראיתם הוא היה סוג של אדווה, הוא היה גל קטן – מרס, אפריל, מאי – מה שנקרא, לא הבנו מה הולך לבוא, אני חייב להגיד את זה ברמה של מדינת ישראל.

אל"מ נעם פינק: חשבנו בצה"ל ש-60 חולים בשבוע – זה היה שבוע השיא שלנו – זה שבוע עצים, ואז התחלנו עם 300 בדיקות ליום.

אל"מ נעם פינק: בגל הנוכחי עלינו ל-1,000, אנחנו עולים ל-2,000, זה אירוע שהוא אקורדיון.

אל"מ נעם פינק: הערכה שלנו ש-2,000 ייתן מענה טוב לצה"ל, ככל הניתן לחזות, כולל אגב בדיקות שאנחנו כבר לוקחים אותן בחשבון אם נידרש להרחבות כאלה ואחרות בעולם של בידוד וכן הלאה.

אלוף אייל זמיר: צביקה, קודם כול שאלה מצוינת ואתה צודק באבחון שלך על החשיבות של קטיעת שרשרת המגעים, ובתוך הדבר הזה מאמץ הדגימות הוא מאמץ משמעותי מאוד.

אלוף אייל זמיר: אנחנו מייד נסביר על הטכניקות של הקפסולות ושל הבידודים שאנחנו עושים, אבל כמו כל המדינה, לא הייתה לנו מעבדת קורונה, התחילה הקורונה, אנחנו פתחנו מעבדה שלא הייתה קיימת לפני זה, הכשרנו אנשים והתחלנו, בהתחלה באזור אפריל היינו עם סדר גודל יכולת דיגום של 300 אנשים ביממה.

אלוף אייל זמיר: התפתחנו, היום אנחנו מגיעים ל-1,000 אנשים ביממה יכולת דיגום יומית, ואנחנו עכשיו מרחיבים את זה ל-2,000.

אלוף אייל זמיר: 2,000 ביממה, אם אני לוקח את זה על כל השבוע והיא עובדת 24/7, זה אומר שאנחנו בשבוע יכולים לדגום כ-14,000 אנשים.

אלוף אייל זמיר: בחישובים שאנחנו ביצענו זה בסך הכול נראה לנו מספיק למול היקפי התחלואה, כולל בשיא שהיינו.

אלוף אייל זמיר: אם היינו ב-2,000 יכולת בדיקה ביממה, אז בהחלט זה היה מספק אותנו, כולל מספרים יותר גבוהים.

אלוף אייל זמיר: זה היעד שהצבנו לעצמנו, להגיע ל-2,000 ביממה, ולמול היקפי התחלואה הצפויים גם בגל השלישי אני מאמין שהדבר הזה יסייע לנו ויוכל לשפר את מאמץ הדגימות.

אלוף אייל זמיר: לצורך העניין, היום כשיש לנו יחידה שאנחנו מזהים שיש בה התפרצות של קורונה, אנחנו יכולים להגיע עם מעבדה ניידת, לבצע שם דיגומים מהירים בתוך היחידה, לאתר חיילים מאומתים נוספים או חיילים שיש להם תסמינים ולבצע שם תהליך של בידוד מהיר.

אלוף אייל זמיר: לא היה לנו את זה בעבר וזה חלק מהפקת הלקחים שלנו.

צבי האוזר: אייל, דווקא בגלל שאתם ארגון סגור וגם ארגון שיכול לסגור חלקים לפי צורך, כמו שעשיתם, אתם יכולים להטיל סגר צבאי, זאת אומרת לא לשחרר יחידות וכו', כושר הדגימה שלכם, דווקא בגלל המספרים הקטנים, הוא יכולת אופטימלית לנהל משק סגור שהוא נפרד מהמדינה.

צבי האוזר: ויכול להיות, כמו שאני אומר, אתם צריכים לחזות, ובמיוחד שדיברתם על היערכות לחורף או לחודשים הבאים – ראינו את זה גם במפקדת אלון, מפקדת אלון מדברת על 100,000 דגימות יומיות, יכול להיות עם עלייה לכיוון ה-130-120 אלף כדי לקטוע את שרשראות ההדבקה.

צבי האוזר: השאלה כמה מבודדים אתם מניחים יהיו לכם, זאת אומרת כמה אנשים שבאו במגע עם חולים מאומתים יהיו ברמה היומית.

צבי האוזר: אם אפשר לדגום את כולם – והמספרים הם לא גדולים – פלוס אותה כמות שאתה צריך לבדיקות מדגמיות, אתה יכול לעצור את המגפה בצבא.

צבי האוזר: יכול להיות ש-2,000 – שוב, אני לא יודע מה ההערכה שלכם, לאן ירד היקף המבודדים, אבל יכול להיות שהשקעה נוספת בנקודה הזאת בשרשרת המלחמה בקורונה, היא יכולה להיות Game Changer של הצבא.

צבי האוזר: יכול להיות שפיתוח יכולת של 4,000 או 5,000, ומקסימום אחרי זה אם יש עודפים, לאפשר לגורמים אזרחיים, שם תמיד יהיו ביקושים, אנחנו יכולים לייצר משהו שיגרום לצבא לצאת ממעגלי ההדבקה ולהתנהל בצורה נפרדת ואחרת מהאירועים שמתנהלים באזרחות.

צבי האוזר: שוב, בשורה התחתונה אני חושש ש-2,000 זה לא מספיק.

אל"מ נעם פינק: אנחנו בסך הכול עין בעין לגמרי על התפיסה.

אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שאנחנו בהערכת מצב מתמשכת, כמו שראית, ואם נידרש לכך אנחנו נעלה.

אל"מ נעם פינק: אנחנו יודעים להעלות את זה, זה עניין של החלטה וצורך.

אל"מ נעם פינק: זו כרגע ההערכה הכי טובה שאנחנו יודעים לעשות.

צבי האוזר: זה פונקציה כספית?

צבי האוזר: זה פונקציה של תקציב?

אלוף אייל זמיר: צביקה, עשינו על זה הרבה דיונים עם גורמי הרפואה ועם גורמי חקר הביצועים שלנו.

אלוף אייל זמיר: אנחנו עולים ל-2,000.

אלוף אייל זמיר: 2,000 זה good enough בשבילנו, זה נראה לנו מספיק בהחלט למול היקפי התחלואה שהיו ושצפויים להיות.

אלוף אייל זמיר: אני לא רוצה להיכנס פה עוד פעם לסד"כים אבל זה די מקביל למספר הכי גבוה שהמערכת הלאומית שלנו מתכווננת אליה מבחינת הפרופורציות.

צבי האוזר: אוקיי.

אלוף אייל זמיר: ככה שאנחנו יודעים לבצע היקפי בדיקות גדולים מאוד.

אלוף אייל זמיר: למשל היום אנחנו מאוד רחוקים מהצורך הזה, אבל בהחלט כשיהיו התפרצויות תחלואה נרחבות יותר, להערכתנו 2,000 ביממה זה נכון לצה"ל, ומעבר לזה יש לנו עוד טכניקות, כמו שעשינו אותן בעבר.

אלוף אייל זמיר: אנחנו לא ממהרים להפעיל אותן, אבל אם תהיה התפרצות רחבה אז אנחנו יודעים, כפי שעשינו, גם לעצור יציאות, גם לעבור לקפסולות וגם לבודד יחידות.

אלוף אייל זמיר: ביחס לשאלתך, אני אומר עוד פעם.

אלוף אייל זמיר: גדלנו מ-300 ל-1,000 ועכשיו ל-2,000, ונגיע ל-2,000, נעשה שם הערכת מצב נוספת.

אלוף אייל זמיר: להערכתנו, כרגע למול הצפי העתידי זה מספיק, זו גם השקעה כספית, צריך להגיד את זה, ובאיזונים שאנחנו מתעסקים בצה"ל עצמו, אנחנו חושבים ש-2,000 בנקודת הזמן הזאת זה בסדר ויכול להיות שבעתיד נחליט שאנחנו צריכים לגדול גדילה נוספת.

אלוף אייל זמיר: אני מזכיר, צביקה, רק כדי להשלים את זה, אנחנו אולי נדבר על זה גם בהמשך, אנחנו גם קנינו בדיקות מהירות.

אלוף אייל זמיר: ד"ר נעם ידבר על זה מייד, אנחנו גם נכנסנו למאמץ של בדיקות מהירות מעבר לבדיקות של המעבדה, אנחנו קונים עוד יכולות, משפרים עוד טכנולוגיות ועוד יכולות לטובת אבחון מהיר בצה"ל, כך שאנחנו מסתכלים פה על תמונה כוללת ורחבה של יכולות מעבר למעבדה הספציפית עצמה.

אבי דיכטר: אייל, אני לא יודע איך הפרופורציה בציבור הכללי.

אבי דיכטר: אחד מכל חמישה חולים מאומתים אצלכם הוא ללא תסמינים.

אבי דיכטר: הייתי אומר, זה אויב לא פשוט כי לאתר אותו לפני שהוא מדביק הרבה אנשים זה סיפור די משמעותי.

אבי דיכטר: איך אתם מתמודדים עם זה?

צבי האוזר: אם אתה עושה בדיקות למבודדים, אתה תופס את אלה שללא תסמינים.

דפנה הראל: אבל הוא לא עושה.

צבי האוזר: המבודדים הם אלה שבאו במגע עם חולים.

דפנה הראל: לא בודקים אותם.

אל"מ נעם פינק: צריך להגיד, זה באמת אתגר משמעותי.

אל"מ נעם פינק: אני אומר את זה רגע למרות שיש ויכוח גדול אצלנו בעולם הרפואי לגבי האינפקטיביות של חולים א-סימפטומטיים.

אל"מ נעם פינק: רוב המומחים חושבים שההדבקה היא בעיקר בעיקר אצל אנשים שמשתעלים ופולטים את הווירוס דרך טיפות רוק, אבל יש הבנה שגם א-סימפטומטיים מדבקים, כנראה - אני אומר את זה בזהירות - בצורה פחותה יותר מאשר חולים סימפטומטיים.

אלעזר שטרן: סליחה, אבל טיפות רוק זה גם כשאוכלים יחד, לא רק כשמשתעלים.

אל"מ נעם פינק: כן, בוודאי, רק זה עניין של כמות, מרחק ואנחנו כבר מבינים שיש עניין של אפקט החשיפה.

אל"מ נעם פינק: זה לא שטיפת רוק אחת מספיקה כדי להדביק.

אל"מ נעם פינק: שוב, אני אומר את זה בזהירות – זו מחלה חדשה, אנחנו עדיין לומדים די הרבה, אבל ההבנה היא שאנשים א-סימפטומטיים הם עדיין מדבקים.

צבי האוזר: איך אתם מגלים את הא-סימפטומטיים?

אל"מ נעם פינק: אני בדיוק מתייחס לזה.

אל"מ נעם פינק: אנחנו בצה"ל בעיקר, צריך להגיד, מזהים א-סימפטומטיים בכל מיני מקומות שמתחילה להופיע תחלואה, אנחנו מאתרים א-סימפטומטיים במעגלים, אנחנו מזהים א-סימפטומטיים בכל מיני דגימות סקר שאנחנו עושים ביחידות מסוימות – מספרים קטנים, אני חייב להגיד – ואנחנו בהערכת מצב מתמשכת לשילוב של אמצעים כדי לזהות אותם.

אל"מ נעם פינק: לא בטוח שהשיטה הכי יעילה זה ללכת ולדגום כל הזמן את כל חיילי צה"ל, יש שיטות נוספות שנמצאות בשיח.

צבי האוזר: זה לדגום את אלה שבאו במגע עם חולה מבודד ביום השלישי, הרביעי או החמישי.

צבי האוזר: כך אתה מגלה גם את הסימפטומטיים או את הא-סימפטומטיים, רובם אגב ביום השלישי הם א-סימפטומטיים, כולל שיהיו אחרי זה סימפטומטיים, ולכן המפתח הוא ביחס בין הבדיקות לבין אלה שבאו במגע.

צבי האוזר: כשאתה עומד היום על 3,000 מגעים ביום, וזה מה שאמרתי שאותי מטריד, אתה עומד על יכולת של 1,000 ואולי 2,000 יומית כוללת, יכול להיות שיש לך 3,000 מגעים ביום או ממוצע של 2,000 מגעים ביום, אתה צריך לעשות את מספר המגעים פלוס אותה דלתא של אנשים שאתה צריך לבדוק אותם גם כשהם לא באו במגע, מבדיקות אקראיות וכו'.

צבי האוזר: כך זאת הדרך היחידה למיטב הבנתי להתגבר ולעצור את המגפה.

צבי האוזר: אי אפשר לדגום סתם ככה את הצבא, ולכן הסיפור הוא ביכולת ההדגמה – מהירה, לא מהירה, זה באמת מעניין – אבל אני לא מוצא דרך אחרת, ודווקא בגלל שאתם ארגון סגור וארגון קטן אפשר לעשות Beta Site לאומי בצבא על מיגור מגפה.

צבי האוזר: בעצם אם נמגר את המגפה, הצבא צריך להיות הראשון שממגר את המגפה, נגדיר את זה כך.

אל"מ נעם פינק: חד-משמעית, אנחנו מסכימים.

אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שכמות המבודדים היומית שלנו היא הרבה הרבה יותר נמוכה מ-3,000.

אל"מ נעם פינק: 3,000 זו המצבה הפעילה, זה המספר הממוצע.

צבי האוזר: אז טעות שלי.

צבי האוזר: חשבתי שזה יומי.

אל"מ נעם פינק: לא, לא.

צבי האוזר: זה מחולק ל-14 יום, או לא ל-14.

צבי האוזר: הממוצע זה 8, 9, אני לא יודע מה הממוצע שלכם.

צבי האוזר: כמה יש לכם נכנסים לבידוד ברמה היומית?

אל"מ נעם פינק: חלילה וחס.

אל"מ נעם פינק: זה מספר מצטבר.

צבי האוזר: אייל, אני מתנצל.

צבי האוזר: אני חשבתי שה-3,000 זה יומי.

צבי האוזר: אם אתה יודע לדגום את כל המבודדים ולפי זה, אז כנראה יש לך בערך 300 יומי, אם 3,000 זה בערך עשרה ימים.

אל"מ נעם פינק: - - - שאנחנו עושים פחות או יותר, סביב ה-300.

צבי האוזר: אתה צריך לדגום את כל אלה שבאו במגע.

אלעזר שטרן: בכפר הנופש באשקלון זה חובה על מחלים להיות או שזאת בחירה שלו?

אלעזר שטרן: מחלים יכול להישאר בבית?

אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שההגדרה הכללית היא שחולי צה"ל מרוכזים בכפר המחלימים באשקלון, אבל אנחנו מקיימים מנגנון שבוחן כל מקרה לגופו, מנגנון רפואי – רופאים ואחיות שלי שמדברים עם החולים האלה – והיכן שזה מתאפשר, זה תנאי, היכן שזה נכון רפואית, לדוגמה אם יש צבר תחלואה ביתי - האבא חלה, האימא חלתה והחייל חלה - אין שום היגיון אפידמיולוגי להפריד אותם, והיכן שזה נכון אנחנו מאשרים החרגה לאשפוז ביתי.

אל"מ נעם פינק: אנחנו קוראים לזה אשפוז ביתי.

אל"מ נעם פינק: באופן פרקטי, שני-שלישים מחולי צה"ל נמצאים באשקלון ושליש נמצאים בביתם, זו הפרופורציה אבל כל אירוע כזה הוא מאושר פרטנית.

אלעזר שטרן: תודה.

אלוף אייל זמיר: קודם כול, צביקה, לגבי מה שאמרת, בתפיסה אנחנו באותה תפיסה.

אלוף אייל זמיר: יחידה שיש בה התפרצות, אנחנו בהחלט מגיעים אליה ומבצעים שם מאמץ דגימות נרחב כדי לאתר שם עוד חולים או בעלי תסמינים ופוטנציאלים.

אלוף אייל זמיר: זה מאמץ שקורה, זה תחת התפיסה והדבר הזה מתבצע.

אלוף אייל זמיר: ביחס לשאלה לגבי המחלימים שחבר הכנסת שטרן שאל, באופן עקרוני חייל שחולה, מגיע לכפר המחלימים באשקלון והסמכות היחידה בצה"ל להחליט שהוא יכול ללכת לאשפוז ביתי זה אחריות של מקרפ"ר.

אלוף אייל זמיר: הוא עושה בדיקה, בהתאם לבקשת החייל, מוודא שיש את התנאים המתאימים, והוא הסמכות היחידה.

אלוף אייל זמיר: זה לא המפקדים של החייל, זה רק המערכת הרפואית מחליטה שניתן לבצע אשפוז לחולה מאומת בביתו ויש את התנאים שמאפשרים את זה, יש לו את התנאים בבית שלו, כמובן בהסכמה של המשפחה שלו ויש כל האישורים הנדרשים.

אל"מ נעם פינק: אני ברשות

אל"מ נעם פינק: כם אמשיך.

אל"מ נעם פינק: (שקף: גלגולה של דגימה).

אל"מ נעם פינק: גלגולה של דגימה, אני חושב שדי תיארתי אותה.

אל"מ נעם פינק: מדגיש פה שיש לנו מערך בשיתוף פעולה של משטרה צבאית וחיל הרפואה, של ניידות שמגיעות עד הבית.

אל"מ נעם פינק: כמו שאתם רואים בתמונה, חובש ממוגן עולה למעלה, לוקח את הבדיקה ואחר כך הבדיקה משונעת למעבדה שלנו, עד הבית, עד היחידה.

אל"מ נעם פינק: יש לנו מערך שינוע בדיקות, יש לנו מעבדה שהקמנו שעושה את כל השלבים של עיבוד הבדיקה.

אל"מ נעם פינק: (שקף: מוקד קורונה).

אל"מ נעם פינק: על המוקד דיברתי, אז מקוצר הזמן אני אמשיך.

אל"מ נעם פינק: (שקף: דיגום בצה"ל).

אל"מ נעם פינק: אתם רואים לפניכם את המספרים של הניידות שאנחנו מפעילים.

אל"מ נעם פינק: גם הדבר הזה הוא מתרחב ומתכווץ לפי הצורך, אלה המספרים הנוכחיים, והמתחמים שלנו של הבדיקות שכבר הוכנו לחורף ולכן לא סתם התמונה הזאת נראית כך כי הם כבר מוכנים לגשם וכבר בפריסה מלאה לעבודה רציפה במהלך החורף.

אלוף אייל זמיר: מילה על הדבר הזה.

אלוף אייל זמיר: 40 צוותי דיגום עד הבית.

אלוף אייל זמיר: לדוגמה, חייל שבסופשבוע שהה בביתו והוא חש תסמינים, במקום להגיד לו תגיע חזרה ליחידה בתחבורה ציבורית והוא מסכן את הסביבה, ניתן להגיע אליו הביתה, לוקחים לו בדיקת מטוש בביתו.

אלוף אייל זמיר: החובש הממוגן שאתם רואים אותו, זה רץ למעבדה והוא יקבל את התשובה שלו במהירות האפשרית.

אלוף אייל זמיר: לגבי המתחמים של היבדק וסע, גם ביחס למה שאמרנו, היכולת לקטוע שרשרת הדבקה בצורה מהירה, לא חייבים להגיע למעבדה עצמה.

אלוף אייל זמיר: מתחם כזה נפרס באוגדה 210 ברמת הגולן, במחנה פילון, בדרום או במרכז, בכל מקום אחר, ואנחנו פורסים אותם בהתאם לתוכנית סדורה ובהתאם להתפתחויות שיש ושם ניתן להגיע בלוחות זמנים קצרים ולהיבדק, ושוב, התשובה מגיעה בצורה מאוד מהירה.

אל"מ נעם פינק: (שקף: הקמת מעבדה צבאית).

אל"מ נעם פינק: כדי שתבינו איך בכלל יש מעבדת קורונה צה"לית, אז בתחילת מרס בתהליך פנטסטי שלקח לנו שבוע בעצם לקחנו את המעבדה הצבאית שעושה זיהוי של DNA, היא בעצם מעבדה שמופעלת בשגרה על ידי הרבנות הצבאית בחיל הרפואה ומטרתה זיהוי חללים, ובתהליך מסודר, מאושר, הסבנו אותה מזיהוי DNA לזיהוי RNA נגיפי, כולל כל הוולידציה הנדרשת, כולל קבלת הסמכה מהמעבדה המרכזית בתל השומר ואישור של משרד הבריאות לתוקף של הבדיקות.

אל"מ נעם פינק: רכשנו מאז מכשיר, הרחבנו את התשתית, התחלנו להפעיל כוח אדם נוסף במעבדה.

אל"מ נעם פינק: בעצם הרעיון שחובשי צה"ל עובדים במעבדה נולד במעבדה הצבאית ואחר כך הרחבנו אותו גם למעבדות אזרחיות.

אל"מ נעם פינק: הבאנו ביולוגים, לבורנטים, אנשי מקצוע, ותוך שבוע המעבדה הזאת התחילה לעבוד, כמו שרק צה"ל יודע לעשות, בקצבי עבודה של צה"ל, עם הרבה מאוד השקעה בכוח אדם, בתקציב, המעבדה הרפואית עובדת 24/7 ובהתאם לצורך.

אל"מ נעם פינק: (שקף: יעדי המעבדה – השתנות בהתאם לצורך).

אל"מ נעם פינק: על יעדי המעבדה כבר דיברנו מספיק בגלים השונים ועל ההרחבה ועל ההגדלה ל-2,000 בואכה הגל הבא, אז אני אמשיך ואספר לכם שאנחנו ממשיכים לשדרג את יכולות המעבדה שלנו.

אל"מ נעם פינק: אנחנו בתהליך של להסב את המעבדה מאינאקטיבציה – אינאקטיבציה זה השלב הראשון שהורג את הווירוס – מאינאקטיבציה באמצעות חומר כימי שהורג את הווירוס לאינאקטיבציה בחום, בעצם פריסה של תנורים שמכניסים את הבדיקה לתנור, מחממים לטמפרטורה מסוימת וככה הורגים את הווירוס.

אל"מ נעם פינק: הדבר הזה שאמרתי מקצר את השלב הראשון בביצוע הבדיקה משלוש שעות לשעה והוא תהליך שמאוד מייעל את עבודת המעבדה ומאפשר לעשות יותר בדיקות.

אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שאנחנו עושים את זה יחד עם משרד הבריאות ולא רק צה"ל עושה את זה, גם משרד הבריאות לאט לאט מכניס אינאקטיבציה בחום.

אל"מ נעם פינק: אנחנו הולכים להיות אחת המעבדות הראשונות במדינת ישראל שעושות את זה.

אל"מ נעם פינק: (שקף: שדרוג יכולות מעבדה).

אל"מ נעם פינק: אנחנו הולכים ורוכשים מכשירים – פה אתם רואים את הרובוט שלנו, יש לנו היום שלושה כאלה.

צבי האוזר: אני מציע שתתקדמו קצת כי בכל זאת אנחנו עוד רוצים להשאיר זמן לשאלות של חברי הכנסת, ואני רואה שאנחנו בתחילתה של המצגת – לא בתחילתה אבל באמצעה של המצגת.

אל"מ נעם פינק: משפט אחרון שלי.

אל"מ נעם פינק: כמו שאמר סגן הרמטכ"ל, אנחנו הולכים ומכניסים מכשירי קצה.

אל"מ נעם פינק: מכשיר קצה זה מכשיר שנועד לתת תשובת מעבדה – ליד אילת – בלי לשנע בדיקה למעבדה.

אל"מ נעם פינק: גם אחרים שעושים את זה באמצעות בדיקת אנטיגן, כמו ה-Sofia, שהולכת ונכנסת בקופות החולים, היא נכנסת גם בצה"ל, היא כבר עובדת בצה"ל בצפון הרחוק, בדרום הרחוק, מיום ראשון הנוכחי, וגם מכשירי PCR מהירים שבעצם עושים PCR בקצה ואנחנו בתהליכים מתקדמים לשלב אותם.

אל"מ נעם פינק: תודה.

אלוף אייל זמיר: אנחנו נמשיך.

אלוף אייל זמיר: (שקף: נהלי בידוד).

אלוף אייל זמיר: אנחנו נדבר על המאמץ הבא והוא מאמץ הבידוד וההחלמה.

אלוף אייל זמיר: אני לא אחזור על מה שנעם פירט כאן.

אלוף אייל זמיר: אנחנו כן נתייחס לזה שאנחנו מאפשרים בידוד לכל חייל שנדרש לכך.

אלוף אייל זמיר: יש אפשרויות בידוד – בין אם זה בתוך היחידות, בין אם זה במתקנים שלנו, מתקנים צה"ליים שאכ"א חוכר, וכמובן הבידוד הביתי.

אלוף אייל זמיר: בכל מקרה אנחנו מבצעים איזשהו עוצר יציאות ביחידה כדי להבין את ההיקף של התחלואה ברגע שיש התפרצות, ולאחר מכן אנחנו מפנים לבידוד לפי הדרישות השונות ואיפה שנדרש גם עושים דיגום בבתי החיילים.

אלוף אייל זמיר: (שקף: התפתחות מתקני הבידוד).

אלוף אייל זמיר: אני לא אתאר את הכול מפאת קוצר הזמן, אבל אנחנו התפתחנו גם בהיקפי מתקני הבידוד שלנו.

אלוף אייל זמיר: פתחנו יותר מתקנים – גם בבית החייל, גם באולגה, גם במצפה רמון וגם בחיפה – בשיא נתנו מענה לכ-600 מבודדים, כיום אנחנו נותנים לכמה עשרות שנדרשים לבידוד ייחודי יותר, והשאר מבודדים או במסגרות שלהם בתוך הצבא או בביתם.

אלוף אייל זמיר: (שקף: נהלי אשפוז).

אלוף אייל זמיר: בהקשרי האשפוז, גם כאן, דיברנו על כפר המחלימים ועל המדיניות שהסמכות של קרפ"ר בעצם לאשפז, לאפשר אשפוז בבית, אנחנו כרגע בכפר המחלימים באשקלון ויש לנו יתירות לכפרים נוספים.

אלוף אייל זמיר: (שקף: התפתחות מתקני האשפוז).

אלוף אייל זמיר: אפשר לראות גם כאן את ההתפתחות.

אלוף אייל זמיר: אנחנו התחלנו בכלל עם המלונות של פיקוד העורף ושם התחלנו לאשפז את החיילים בהתחלה.

אלוף אייל זמיר: החלטנו שנכון שיהיה מתקן צה"לי מלא, פתחנו אותו באשקלון.

אלוף אייל זמיר: בשיא התחלואה פתחנו - לא מזמן סגרנו אותו – מתקן נוסף באולגה, וכרגע אנחנו ממשיכים עם אשקלון.

אלוף אייל זמיר: עד כאן לגבי סוגיית האשפוז וההחלמה.

אלוף אייל זמיר: (שקף: התאמת אופן התפקוד בצה"ל).

אלוף אייל זמיר: המאמץ הבא שנדבר עליו הוא התאמת אופן התפקוד.

אלוף אייל זמיר: פה כמובן שלא נעבור על כלל ההנחיות.

אלוף אייל זמיר: אני רוצה להגיד בפתיחה שאנחנו ברמה השבועית מרכזים את כלל הנחיות צה"ל אל מול המדרגות של התחלואה ותמיד נעים במתח שבין דיוק ההנחיה לבין היכולת לממש אותה למטה למסגרת של צה"ל, ולכן זה ברמה השבועית או הדו-שבועית משתנה.

אלוף אייל זמיר: אתם יכולים לראות כדוגמה בקפסולות, מתאימים את זה לצרכים המבצעיים – בין אם זה לסד"כים הצה"ליים, למחלקות או לפלוגות – כדי לאפשר ליחידות, בטח היחידות הסגורות והלוחמות, להצליח לתפקד עם ההגבלות הללו.

אלוף אייל זמיר: תארו לעצמכם איך זה לעשות עכשיו תרגיל פלוגה בנהלי קורונה, איך מתדרכים עכשיו את כלל המסגרת, איך לעשות את זה ברמה הגדודית או אפילו החטיבתית.

אלוף אייל זמיר: לכל דבר כזה נתנו התאמות והנחיות והגבלות כדי לאפשר את הדברים הללו, כמובן לגבי הגבלת ההתכנסויות, ושוב, אני לא ארחיב פה על כל אחת מההנחיות.

אלוף אייל זמיר: אנחנו נותנים פה מספר דוגמאות.

אלוף אייל זמיר: לגבי סוגיית המילואים חשוב להגיד שאנחנו ממרס עצרנו את תעסוקת המילואים לגדודי המילואים בצה"ל, ואנחנו כן אפשרנו למסגרות קטנות יותר לעשות חפיפות מילואים.

אלוף אייל זמיר: אנחנו חודש בחודשו בוחנים את הדבר הזה אל מול היקפי התחלואה, ומאוד יכול להיות שאנחנו נחזור חזרה לתעסוקת מילואים כבר בדצמבר.

אלוף אייל זמיר: גם אימוני המילואים, ביטלנו חלק מסוים מאימוני המילואים כדי לצמצם את ההדבקות בתוך צה"ל.

צבי האוזר: אני רוצה לעצור אותך ואני הייתי שמח שבכל עניין שאתה מציג, תציג לנו גם האם שינוי בדפוס ההתנהלות לאור אילוצי הקורונה יצר גם הזדמנויות, האם המשבר, אפשר לראות אותו גם כמשבר בונה.

צבי האוזר: זאת אומרת, האם הוא האיץ תהליכים שהיו צריכים להיעשות אבל עוכבו מסיבות אחרות?

צבי האוזר: האם יש היום הפעלה של כוח, של מפקדות, בעיקר עורף, בצורה יעילה יותר?

צבי האוזר: דווקא איפה הקורונה דחפה אתכם לפתרונות שגם אחריה יישארו, ואתם אומרים, טייבנו את פעילות הצבא?

אלוף אייל זמיר: אני אתן את הדוגמה שעולה פה לפורום, ואולי יהיו פה דוגמאות נוספות.

אלוף אייל זמיר: הדוגמה המשמעותית ביותר בהזדמנות היא סוגיית גם מה שאנחנו עושים ממש כרגע, היכולת שלנו לבצע דיונים מרחוק.

אלוף אייל זמיר: צה"ל פרוס על פני כלל מדינת ישראל, היקפי השעות שאנחנו השקענו הרבה מאוד, בטח במפקדות, ביחידות המטה אבל גם המפקדים בהגעות לדיונים - - - לייצר שיחות ועידה, מפגשי ועידה, אפילו כנסים ברמה המטכ"לית.

אלוף אייל זמיר: בשבוע הבא יש כנס של הרמטכ"ל עם כלל הפורום המבצעי, הכנס הזה עובר בזום – לא בזום, ב-VC מבצעי כמובן – באופן מלא.

אלוף אייל זמיר: שדרגנו את יכולות התקשוב שלנו, זה מאפשר לנו לחסוך הרבה מאוד משאבים ולעבוד בצורה מקוונת יעילה יותר.

אלוף אייל זמיר: זה נכון גם להכשרות, נכון כמובן לכלל דרגי הפיקוד, אז בהיבט הזה בהחלט הזדמנות שאנחנו נאמץ אותה גם להמשך.

צבי האוזר: בעניין הזה, סגן הרמטכ"ל, אני פונה אליך.

צבי האוזר: אני הייתי ממנה אדם או מישהו, גוף או צוות, שיעשה עבודת מטה ויעבור במסרקות בכל אותם מקומות שאילוצים יצרו שיפורים, למען יישארו.

צבי האוזר: זו גם תורה שצריך להבין אותה וגם דברים שאסור לפספס אותם, וכארגון שהוא ארגון לומד, יכול להיות שבמקטעים מסוימים אפשר לעשות שיפורים או יש פריצות דרך ועם עוד דחיפה קטנה אפשר להגיע לתוצאות יותר טובות.

צבי האוזר: זה ממש ניסוי באש חיה, מה שנקרא, ב-live.

צבי האוזר: במשברים כאלה, גם ארגונים משתנים ונבנים ובונים, ושווה גם לרכז עבודת מטה שמסתכלת על כל צד השיפור בראייה כוללת.

אלוף אייל זמיר: אני מקבל את זה לגמרי.

אלוף אייל זמיר: צריך להגיד, יש פה שינוי תרבותי גדול מאוד שאנחנו להבנתי רק בתחילתו ויש פה הזדמנויות גם.

אלוף אייל זמיר: אני כן רוצה להדגיש פה כמפקד, בסופו של דבר אין כמו מגע אנושי, להסתכל לבן אדם בעיניים ולדבר איתו.

אורנה ברביבאי: מגע אנושי בריחוק.

אלוף אייל זמיר: אין כמו המגע האנושי הפיקודי המנהיגותי, אבל בהחלט מתפתחת פה היכולת להשתמש בטכנולוגיה, כולל טכנולוגיה מרחוק, כדי לשפר את התהליכים שלנו.

אלוף אייל זמיר: זה נכון לקורסים, זה נכון להכשרות, זה נכון לאנשי המילואים שלנו.

אלוף אייל זמיר: חלק גדול מאוד ממנו בכלל לא צריך להגיע ליחידה, אפשר לבצע תהליכים של הכנה, של מוכנות, של קורסים, חלק מהקורסים שלנו, דרך המערכות התקשוביות, ואנחנו כמובן ממשיכים להתמודד עם כל הסוגיות של ביטחון מידע אבל זה לא משהו שאמור לעצור אותנו.

אלוף אייל זמיר: יש עוד לא מעט תהליכים של התייעלות ואני בהחלט, צביקה, מקבל את ההמלצה שלך ואנחנו מיישמים אותה, של בדיקת ההזדמנויות וקבוצה שלמה של אנשים עוסקת בזה כל הזמן כדי לראות איך אנחנו מנצלים את ההזדמנות ומשפרים את התהליכים שלנו, וגם את התרבות שלנו.

אלוף אייל זמיר: זה עולה בהחלט בשיחות שלי עם מפקדים, פחות מטרידים אותנו, פחות קוראים לנו, פחות נסיעות, יותר מיקוד במשימות שלנו ואלה בהחלט דברים שיש להם גם יתרונות.

אורנה ברביבאי: סגן הרמטכ"ל, אני רוצה בבקשה לשאול שתי שאלות.

צבי האוזר: יש פה שאלה מחברת הכנסת ברביבאי.

אלוף אייל זמיר: נמרוד, מפקד מיטב.

אל"מ נמרוד ארזואן: (שקף: כללי).

אל"מ נמרוד ארזואן: אנחנו בפתחו של גיוס נובמבר שהוא גיוס שלישי בצל הקורונה.

אל"מ נמרוד ארזואן: התחלנו ממרס במה שנקרא היתקלות, את גיוס אוגוסט עשינו כבר אחרי הפקת לקחים, וגיוס נובמבר ממשיך באותו וקטור.

אל"מ נמרוד ארזואן: במהלך הגיוס הזה, בשבעה שבועות התגייסו כ-10,000 חיילות וחיילים והגיוס הזה מתקיים במקביל לכל הליכי הצו הראשון, הגיבושים והמיונים שקורים בכלל יחידות צה"ל.

אל"מ נמרוד ארזואן: אפרופו ההתאמות, יש פה התאמה אדירה והתייעלות אדירה בכל מה שקשור בממשק עם המלש"בים – הליכי מיון שקורים מרחוק חוסכים זמן יקר גם למלש"בים וגם למראיינים, חוסכים נסיעות, חוסכים הרבה מאוד דברים ולא פוגמים באופן שבו אנחנו מקיימים את המיון ובאפקטיביות שלו.

אל"מ נמרוד ארזואן: תהליכי צו ראשון שהם מאוד מאוד מותאמים ומקצרים בזמן של המלש"ב בלשכה.

אל"מ נמרוד ארזואן: כל תהליך אימות הנתונים, הכול היום קורה דיגיטלית בשאלונים, ברשת, המלש"ב ממלא וחוסך את הזמן שלו בלשכה, ועוד הרבה מאוד דברים שקורים מרחוק.

אל"מ נמרוד ארזואן: לצד זאת, כפי שהציג סגן הרמטכ"ל, יש מקומות שבהם אנחנו מבצעים פעילות שהיא אחד על אחד, בעיניים, כדי לוודא שהתהליך הוא נכון ומדויק.

אל"מ נמרוד ארזואן: הליך הגיוס, הוא מותאם להנחיות מלשכת הגיוס ועד הפינוי ליחידות ואנחנו עושים מאמץ הסברה ענק ברשתות החברתיות ובכל מה שקשור לנהלי התשאול.

אל"מ נמרוד ארזואן: אפשר לראות פה דוגמה לסרטון שהפצנו בשבוע האחרון, זכה לסדר גודל של כ-70,000 צפיות בפחות משבוע (הקרנת סרטון למתגייסים).

אל"מ נמרוד ארזואן: (שקף: אתרי הגיוס).

אל"מ נמרוד ארזואן: מבחינת ההתאמות באתרי הגיוס, לשכת גיוס תל השומר שהייתה קולטת לתוכה כ-500 מתגייסים ביום ועוד בני משפחה, מפאת ההתקהלות שזה יצר, פוצלה לשלושה תתי לשכות: לטרון, יהוד והכפר הירוק.

אל"מ נמרוד ארזואן: אנחנו קוראים להורים לא להגיע ליום הגיוס ולהיפרד כבר מהבית.

אל"מ נמרוד ארזואן: אנחנו מקיימים תהליכי אכיפה וסדר באתרים בלשכות הגיוס על ידי משטרה צבאית, ואיפה שנדרש גם משטרת ישראל.

אל"מ נמרוד ארזואן: ההובלות צומצמו לעד 28 מתגייסים על אוטובוס והמלש"בים מתושאלים בעלייה לאוטובוס וכשהם מגיעים ללשכה וגם כשהם מגיעים אל תוך שרשרת החיול.

אל"מ נמרוד ארזואן: (שקף: שרשרת החיול ומתחם הקליטה).

אל"מ נמרוד ארזואן: בשרשרת החיול יש תשאול חוזר וגם כאן אנחנו מזהים שאנשים שהגיעו ודיווחו אחת ללשכת הגיוס, מגיעים לשרשרת ומדווחים אחרת ואנחנו מבטלים את הגיוס שלהם ומשלחים אותם הביתה.

אל"מ נמרוד ארזואן: בכל מקום שיש לנו ספק אנחנו נוקטים בגישה זהירה.

אל"מ נמרוד ארזואן: אנחנו מתזמנים את הכניסה של האוטובוסים על מנת לא ליצור עומסים בתוך רחבת הגיוס.

אל"מ נמרוד ארזואן: יום הגיוס שלנו הצטמצם לעד 600 ביום גיוס, מימים של 900 עד 1,000.

אל"מ נמרוד ארזואן: זה גוזר עלינו תהליך ארוך יותר וממושך יותר של הגיוס אבל בהחלט בטוח ופחות צפוף.

אל"מ נמרוד ארזואן: כל האנשים שנכנסים לשרשרת הם בהיקפים קטנים הרבה יותר, השרשרת כולה משולטת ויש הרבה מאוד הכוונה וסדר, אנחנו הקמנו הרבה מאוד עמדות הצללה וקירוי במתחמים כדי שאנשים יוכלו להמתין בצורה מוצלת ונעימה.

אל"מ נמרוד ארזואן: צריך לומר שבהזדמנות הזאת גם קיצרנו את משך החיול מ-4.5 שעות ל-3.5 שעות, כך שזה מאפשר לנו לפנות את האנשים ליעד שלהם בצורה מהירה.

אל"מ נמרוד ארזואן: יש כאן דוגמאות איך נראית שרשרת החיול ואיך נראים כל המתחמים.

אל"מ נמרוד ארזואן: בגדול, גיוס נובמבר גם הוא יעזור לצה"ל לשמור את הרציפות התפקודית ובעיקר לשמור על האנשים שמגיעים להגיע בטוחים, בריאים ובצורה מלאה.

אלוף אייל זמיר: מלכי, רמ"ח לוגיסטיקה.

צבי האוזר: רק הערה אחת.

אורנה ברביבאי: אפשר לשאול?

אורנה ברביבאי: שלום, חברים.

אורנה ברביבאי: אני לא יודעת אם אתם רואים אבל אני רואה אתכם, תמיד טוב לראות אתכם.

אורנה ברביבאי: אני רוצה לשאול לגבי תובנה מערכתית שלכם באשר לאופן שבו הקורונה צריכה להתנהל ברמה הלאומית.

אורנה ברביבאי: בסוף, הבאתם את התשתיות שצה"ל יודע להילחם מול אויב ותרגמתם אותן להתמודדות מול נגיף חמקמק, ואתם מציגים יכולת טובה להתמודד עם זה.

אורנה ברביבאי: אני לא יודעת, נראה את התוצאות בהמשך, אבל לפחות לעת עתה זה נראה שיש לכם אחיזה בדרך שבה אתם מנהלים את הצבא.

אורנה ברביבאי: ואני תוהה אם יש איזו תובנת מערכת שאפשר לתרגם אותה או לקחת אותה קדימה לרמה הלאומית ולהגיד: יש פה איזו יכולת שנכון - באינטגרציה של הנתונים, בדרך שאתם מפיקים אותם, בטכנולוגיה אולי - ללמוד ממנה משהו ברמה הלאומית.

אורנה ברביבאי: זה דבר אחד.

אורנה ברביבאי: והשאלה השנייה, כדי לא לחזור שוב, היא לגבי אנשי מילואים.

אורנה ברביבאי: אני מקבלת פניות מאנשי מילואים וממשפחות של אנשי מילואים, ששואלים אותי איך הם יכולים להבטיח את הבריאות של המשפחה כאשר איש המילואים יוצא לצבא, האם הוא מביא איתו את הנגיף לצבא, וכאשר הוא חוזר הביתה אם אפשר לוודא שהוא לא מדביק משפחה בנגיף שהוא חלה במהלך השירות, מה ההנחיות שלכם בעניין הזה?

אורנה ברביבאי: תודה.

אלוף אייל זמיר: אנחנו לא רואים אתכם היטב, אתם נראים מרחוק, אבל הקול הוא קולה של אורנה ברביבאי, נכון?

אורנה ברביבאי: אהלן יקירי, מה נשמע?

אלוף אייל זמיר: בסדר.

אלוף אייל זמיר: טוב לשמוע אותך, אורנה.

אלוף אייל זמיר: לגבי הרמה הלאומית, אנחנו במסגרת הדיון הפתוח הזה, כפי שאני מבין, לא נתבקשנו להתייחס לרמה הלאומית אלא להתייחס פנים-צה"ל, אז אני בהחלט מזמין אולי פורום יותר מצומצם כדי לשאול את השאלות האלה, אבל באופן כללי אני כן אגיד לך, כפי שאמרתי בתחילת דבריי, ויש לנו גם במסגרת הזמן שנותר לנו עוד רבע שעה ואנחנו ערוכים להציג לכם בהמשך את הפעילות הענפה שלנו במרחב האזרחי.

אלוף אייל זמיר: בהחלט משימה מרכזית שלנו, אחד זה קטיעת שרשרת ההדבקה, ושתיים זה סיוע לרשויות המקומיות.

אלוף אייל זמיר: אני חושב שכתובנה כללית, הסיפור של הרשויות המקומיות כמוקד של קבלת עוד ועוד סמכויות ושהן קרובות לאזרח ויודעות לתת מענה מיידי, זמין, נגיש, תוך אבחון ספציפי, זה כיוון שהולכים אליו, בעיניי הוא כיוון נכון, ונכון להמשיך לעודד אותו.

אלוף אייל זמיר: זה נכון גם למאמצי הבדיקות, גם למאמצי האכיפה וגם למאמצי ההסברה.

אלוף אייל זמיר: זה ברמה הלאומית, ובסך הכול יש פה פעילות אני חושב רחבה, גם שלנו באמצעות היקל"רים, גם של משרד הביטחון, באמצעות פרויקט אנשי חיל עם תקציבים שהולכים לרשויות המקומיות וגם מערך קטיעת שרשרת ההדבקה שלנו, כולל יכולת לרשויות מקומיות לעשות בדיקות.

אלוף אייל זמיר: לגבי אנשי המילואים, צריך להגיד שזה נמצא כל הזמן לנגד עינינו, אנחנו בהחלט עוקבים ומבינים שכל מה שקורה בקו האזרחי, כולל אני חייב לציין, בעיות כלכליות שחלק מהאנשים נתקלים בהן וחלק מהשיקולים שלנו בגיוס או באי גיוס אנשי המילואים.

אלוף אייל זמיר: כמובן, צה"ל – אני חייב להגיד את זה פה – מייחס חשיבות רבה למערך המילואים.

אלוף אייל זמיר: צה"ל צריך את מערך המילואים, מערך המילואים הוא מערך חיוני ביכולת של צה"ל לבצע את משימותיו, גם בשגרה, גם במעבר משגרה לחירום, ובוודאי בוודאי בחירום.

אלוף אייל זמיר: לכן, אנחנו צריכים להמשיך לגייס אותם, אנחנו צריכים להמשיך לאמן אותם, לשמור על הכשירות שלהם.

אלוף אייל זמיר: עם זאת, כדי לצמצם את הלחץ על אנשי המילואים כי אנחנו מבינים שחלקם נמצאים בלחץ – גם סטודנטים, גם אנשים שאיבדו את פרנסתם – בהחלט צמצמנו את הגיוסים השנה, בעיקר גדודי מילואים שהיו אמורים להגיע לתעסוקות מבצעיות, כדי לא לגרום להדבקה שלהם קודם כול, כדי שלא יגיעו לצה"ל, יידבקו כתוצאה מהפעילות שלהם ויחזרו הביתה כשאנחנו הגורם להדבקה.

אלוף אייל זמיר: במקומות שבהם אנחנו מגייסים אנשי מילואים אנחנו עושים את זה תחת כללים מאוד מחמירים של בדיקות, של "קלירנסים", וכמובן כל איש מילואים שמראש מדווח על תסמין, על בעיה או על פער כלשהו, אנחנו נימנע מהגיוס שלו וכמובן כשהם מגיעים אלינו אז הם כפופים לכל ההנחיות וההוראות שלנו, כולל אימונים בקפסולות מאוד מצומצמות, ככה שאם כבר יש התפרצות אז ההתפרצות תהיה בתוך המחלקה או מקסימום בתוך פלוגה ולא תתפשט הלאה לתוך גדוד מילואים.

אורנה ברביבאי: ומדיניות לגבי השחרור?

אלוף אייל זמיר: צריך להגיד שלשמחתי הרבה, עוד לא היו לנו התפרצויות גדולות ביחידות של אנשי מילואים.

אלוף אייל זמיר: בכל מקרה, לגבי השחרור אני עומד על זה פה, גם כשקרו לנו מקרים, לדוגמה במר"ם 36, שמספר אנשי מילואים נדבקו שם, אנחנו ממשיכים להיות אחראים עליהם.

אלוף אייל זמיר: אנחנו לא משחררים אותם ממילואים, אנחנו מקבלים עליהם אחריות מלאה עד גמר תקופת הבידוד שלהם או עד גמר תקופת ההחלמה שלהם, הם נשארים תחת צו המילואים ואנחנו כמובן מקבלים עליהם אחריות מלאה ולא משחררים אותם עד שהם מסיימים את התהליך.

אורנה ברביבאי: סגן הרמטכ"ל, אם איש מילואים, לפני שהוא משתחרר ממילואים והולך לביתו, רוצה לעשות בדיקת קורונה כדי לשלול היתכנות להדבקה, האם יש מדיניות לגבי זה?

אורנה ברביבאי: מה אנחנו אמורים להגיד להם?

אלוף אייל זמיר: בכל מקום שבו תהיה בקשה כזאת, אנחנו קודם כול ניענה לה.

אורנה ברביבאי: אוקיי.

אורנה ברביבאי: תודה.

אורנה ברביבאי: זו תשובה בהחלט טובה.

אורנה ברביבאי: תודה רבה.

אלוף אייל זמיר: אני רק רוצה לציין, אורנה, שאם איש המילואים מגיע לחמישה ימים והוא נדבק ביום או ביומיים האחרונים שלו, לא בטוח שבדיקה ביום השחרור שלו תעזור כי את הדברים אפשר לגלות בין חמישה לשבעה ימים.

אורנה ברביבאי: בסדר, זה ברור.

אורנה ברביבאי: אני שואלת לגבי מדיניות הבדיקות.

אורנה ברביבאי: מה שהפתיע אותי פה שאמרת, שאם הוא חלה, בעצם אתה לא סוגר לו שמ"פ עד ההבראה שלו, שזה בהחלט מרחיק לכת.

אורנה ברביבאי: כל הכבוד.

אלוף אייל זמיר: כולל בידוד.

קריאה: כולל מבודדים.

אורנה ברביבאי: כולל בידוד.

אורנה ברביבאי: זאת אומרת, מול מקום העבודה, המימון הוא בשירות מילואים פעיל.

אלוף אייל זמיר: שירות מילואים פעיל, לגמרי.

אורנה ברביבאי: יפה.

אלוף אייל זמיר: זה אחריות שלנו, זה חובה שלנו - -

אורנה ברביבאי: בשורה טובה.

אלוף אייל זמיר: - - מול מי שנדבק או נשלח לבידוד כתוצאה משירותו הצבאי שאנחנו לצורך העניין הגורמים לכך, אנחנו ממשיכים להיות אחראים עליו, הוא לא ישוחרר, ימשיך כמובן להיות באחריות צה"ל ויקבל את כל הטיפול הנדרש מאיתנו.

צבי האוזר: מפאת קוצר הזמן - - -

אלוף אייל זמיר: אנחנו רוצים להציג לכם בקצרה, ממש בשתיים-שלוש דקות, גם את ההיערכות הלוגיסטית שלנו כי זה חלק מרכזי ביכולת של צה"ל למלא את משימותיו.

צבי האוזר: כי אני רוצה להשאיר עוד זמן גם לשאלות כלליות ויש לנו גם אורחת כאן, אמא של חיילת ממחנה 80.

צבי האוזר: לטקו, עד מתי הדיון?

שמואל לטקו: עד רבע ל-11.

צבי האוזר: אז ממש אבקש שלוש דקות ויכול להיות שאנחנו נתעכב ונמשוך את הדיון עוד כמה דקות.

אל"מ אודי שגיא: התאמות עשינו בסוגיית המזון והפרדות של חדרי האוכל.

אל"מ אודי שגיא: צריך לומר שגם בגל הראשון וגם בגל השני לא חווינו אירועים של הדבקה משמעותיים שנבעו מתוך שהות בחדרי אוכל.

אל"מ אודי שגיא: הסוגיה השנייה היא המענה בהיסעים, גם שם צריך לומר שמכל החקירות שבוצעו לא התגלו הדבקות מהותיות במהלך ההיסעים של החיילים.

אל"מ אודי שגיא: (שקף: התאמת המענה במודל ההזנה ביחידות).

אל"מ אודי שגיא: מבחינת המזון, עשינו התאמה של חדרי האוכל לתפוסה של עד 100 איש, ובכל מטבחי הענק, האישור לתפוסה מעל 100 איש שבוצעה באישור ראש אט"ל, עם הפרדות בתוך חדר האוכל, תכף נראה את זה.

אל"מ אודי שגיא: (שקף: הקצאת אוהלים לבנים כתוספת לחדרי אוכל וביצוע הפרדה).

אל"מ אודי שגיא: במקומות שנדרש הקמנו אוהלים לבנים כמרחבי הזנה נוספים והתאמנו את שיטת ההזנה.

אל"מ אודי שגיא: אלו הקצאות האוהלים וההפרדות, אפשר להתרשם כאן ממש בדגימה.

אל"מ אודי שגיא: (שקף: שאט"ל).

אל"מ אודי שגיא: ההנחיות של יציאה הביתה נעשו עד 30 איש באוטובוס, בהקפדה של כללי היגיינה.

אל"מ אודי שגיא: אפשר גם לראות בתמונה איך זה נראה למטה, בדיפרנציאליות לפי היחידות.

אל"מ אודי שגיא: (שקף: עקרונות המענה – מתואמים עם משרד התחבורה).

אל"מ אודי שגיא: אפשר לראות פה סד"כ עורפי שנע בתחבורה ציבורית, בתיאום עם משרד התחבורה בתגבור על פי הצורך.

אל"מ אודי שגיא: צריך להגיד שבתקופות השונות, התחבורה הציבורית עלתה וירדה, בהתאם לכך הקצינו הסעות נוספות לסד"כ העורפי.

אל"מ אודי שגיא: בזרועות ובמפקדות נעשתה יציאה בקפסולות – חיל הים, חיל האוויר בעיקר, עם תגבור של ראשון עד חמישי.

אל"מ אודי שגיא: ביחידות הלוחמות אנחנו אוספים את החיילים ומפזרים אותם לנקודות עיקריות במרכזי ערים.

אל"מ אודי שגיא: אנחנו לא מורידים אותם בתחנות מרכזיות ואנחנו מניעים אותם 30 איש באוטובוס, זאת כדי למנוע את החיכוך שלהם במרחבים הומי אדם.

אל"מ אודי שגיא: (שקף: הפעלת מערכת הזמנת מושב).

אל"מ אודי שגיא: התחלנו להפעיל ביחידות הערבה ובקרית ההדרכה מערכת של הזמנת מושב שבה אנחנו מזינים את הנתונים של החיילים ובאופן ממוחשב מבצעים אופטימיזציה של ההסעה.

אל"מ אודי שגיא: החייל מגיע לאוטובוס שמגיע למרחב המגורים שלו.

אל"מ אודי שגיא: זו שיטה שאנחנו כרגע רצים איתה במרחב הדרומי ואנחנו רוצים להחיל אותה על כלל צה"ל.

אל"מ אודי שגיא: (שקף: תוצאות ותגובות (סקר משתמשים עד הבית גל ראשון, בהיעדר תחב"ץ).

אל"מ אודי שגיא: בגל הראשון הייתה לנו תקופה שלא הייתה תחבורה ציבורית בכלל ואז הפעלנו מערך היסעים שלקח עד 300 מטרים מהבית.

אל"מ אודי שגיא: זה נעשה באמצעות אותה אפליקציה.

אל"מ אודי שגיא: אני לא מרחיב על זה אבל התוצאות היו מצוינות בעניין הזה.

אל"מ אודי שגיא: (שקף: סיכום).

אל"מ אודי שגיא: לסיכום: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה משרד הביטחון, משרד התחבורה, כדי לתאם כן/לא נכנסים לתחנות רכבת; כן/לא בתחנות מרכזיות, ובהתאם לתחבורה הציבורית ופעילותה במהלך הגלים; מענה המזון מותאם לאופי היחידה ולהיקפי הסועדים; מבחינת שרשראות ההדבקה, אנחנו מצמצמים ככל הניתן חשיפה למרחבים בעלי פוטנציאל הדבקה גבוה.

אל"מ אודי שגיא: עד כאן.

אל"מ אודי שגיא: תודה.

צבי האוזר: תודה.

אלוף אייל זמיר: אנחנו נציג לכם בחצי דקה עוד מאמץ אחד ואחרי כן נעבור לשאלות.

צבי האוזר: אנחנו נחרוג מהזמן, נגנוב עוד כמה דקות.

צבי האוזר: אתה רוצה להשלים את המאמץ האחרון?

אלוף אייל זמיר: אני רוצה להציג כי זה גם עלה בשאלות שלכם.

אלוף אייל זמיר: (שקף: תחקירי סגן הרמטכ"ל שבוצעו).

אלוף אייל זמיר: אנחנו כמובן מבצעים תחקירים שוטפים בכל הרמות, רמת מפקדי יחידות, מפקדי פיקודים ומפקדי זרועות על אירועים חריגים שקורים אצלהם.

אלוף אייל זמיר: חלק מהתחקירים שאנחנו מסמנים אותם, אירועים מורכבים של התפרצויות ביחידות, הן מגיעות עד אליי – אתם יכולים לראות פה חלק מהתחקירים שהגיעו אליי, תחקירים שמבצעים אותם עם מפקדי היחידות ומפקדי ומפקדי היחידות, שזה מאמץ גם לזהות כשלים מערכתיים אצלנו, להפיק לקחים.

אלוף אייל זמיר: (שקף: תובנות מאירועי תחלואה).

אלוף אייל זמיר: בסך הכול, הדברים האלה קורים, יש פה לא מעט תובנות שלמדנו אותן.

אלוף אייל זמיר: אני פשוט לא עובר על הכול כרגע בגלל קוצר הזמן אבל בסך הכול אתם יכולים לראות פה חלק מהתובנות והלמידה.

אלוף אייל זמיר: כמובן, יש פה גם מאמץ של אכיפה, אנחנו מפעילים את מבקר צה"ל לעשות ביקורות.

אלוף אייל זמיר: מאות יחידות שכבר ביצענו אצלן ביקורות, וכמובן מאמץ אכיפה באמצעות המשטרה הצבאית.

אלוף אייל זמיר: אני אעצור פה.

אלוף אייל זמיר: יש לנו עוד סקירה רחבה על הסיוע למרחב האזרחי אבל אני חושב שאתם מכירים את הכול.

אלוף אייל זמיר: עוד טיפה זמן לשאלות לפני שאנחנו מסיימים.

צבי האוזר: מאה אחוז.

צבי האוזר: ברשותכם, אני רק מבקש גם התייחסות.

צבי האוזר: אנחנו זימנו לכאן אמא של חיילת ממחנה 80, דפנה הראל, בבקשה.

דפנה הראל: אני אמא של חיילת במחנה 80, היא כבר לא שם.

דפנה הראל: היא התגייסה ב-8 בספטמבר, ב-8 באוקטובר היא כבר הייתה חולת קורונה, ואני רוצה להגיד שכמעט שום דבר ממה שהוצג כאן במצגת מאוד מאוד יפה ומרשימה, לא קרה במחנה 80, וגם למיטב ידיעתי בהרבה בסיסים אחרים.

דפנה הראל: לא הייתה קטיעה של שרשרת ההדבקה, הייתה יצירה של שרשרת הדבקה, מאוד מאוד מהירה אגב.

דפנה הראל: לא היה בידוד - אתם מדברים פה כל כך הרבה על בידוד, אבל אין בצה"ל בידוד.

דפנה הראל: יש לכם מושג שאתם המצאתם שקוראים לו בידוד מסגרתי, שבבידוד הזה בעצם מכניסים המון חיילים ביחד, הם ישנים באותו חדר, הם מתקלחים באותן מקלחות, הם חולקים את אותו מתחם אוכל.

דפנה הראל: ולא היו בדיקות.

דפנה הראל: לא היו בדיקות לחיילים א-סימפטומטיים וגם לא היו בדיקות לחיילים שהיו להם סימפטומים, לא בזמן ולא לכל החיילים.

דפנה הראל: למשל, חיילות שהתלוננו על כאב בטן, אמרו להן שזה לא סימפטום קלסי של קורונה, לא בדקו אותן.

דפנה הראל: הייתה חיילת שכמעט שבוע בכלל לא נבדקה.

דפנה הראל: אפילו כשהזמינו לבסיס את הדיגום שאתם כל כך מתגאים בו, לא בדקו אותה עם שאר החיילות שנבדקו כי טענו שהיא לא רלוונטית, ורק כעבור שבוע החיילת הזאת אובחנה כחיובית לקורונה.

דפנה הראל: זו דוגמה לעניין הבדיקות.

דפנה הראל: היה שם מחדל אחרי מחדל.

דפנה הראל: למשל, חיילות שהיו בריאות לחלוטין, ישנו בחדר, וגילו שמכניסים להן לחדר חיילות אחרות שהיו במגע עם חולות מאומתות.

דפנה הראל: אתם טוענים שאתם פועלים לפי הנחיות משרד הבריאות.

דפנה הראל: כל מה שנעשה בצבא היה בניגוד להנחיות משרד הבריאות.

דפנה הראל: אם במשרד הבריאות אומרים למישהו שבא במגע עם חולה מאומת להיות בבידוד, זה אומר להיות לבד.

דפנה הראל: אתם מכניסים ומערבבים את החיילים האלה ביחד, בחדר אחד, אז זה ממש לא בהתאמה למשרד הבריאות.

דפנה הראל: אם במשרד הבריאות אומרים שמי שבא במגע עם חולה צריך להיבדק, לא בודקים אותו, יוצרים מעגל של הדבקה.

דפנה הראל: אנחנו כהורים הבנו את זה מייד.

דפנה הראל: אנחנו לא חיכינו שבועיים, ולמי לא פנינו?

דפנה הראל: פנינו ממפקדת בסיס מחנה 80 ועד לשכת הרמטכ"ל, כולל פנייה שאני עשיתי באופן אישי גם למסנג'ר של חבר הכנסת האוזר.

דפנה הראל: פנינו לכל העולם כדי שייפסק המחדל הזה, וצעקנו אתם יוצרים מדגרת קורונה, איש לא הקשיב לנו.

דפנה הראל: הגענו פעמיים למחנה 80 לבסיס כדי לדבר עם מפקדת הבסיס באופן אישי.

דפנה הראל: מה שהמפקדת הזאת עשתה היה להזמין לנו ניידת משטרה שתיתן לנו קנסות על הפרת הסגר.

דפנה הראל: בנוסף, צה"ל תדרך כל מיני כתבים כדי להעביר לנו מסרים שחיילים צריכים לעשות מה שאומרים להם ושצה"ל זאת לא קייטנה ושמדובר בחיילות מפונקות, וכל מיני מסרים כאלה.

דפנה הראל: בזמן שאנחנו נלחמנו, בכל יום שעבר נדבקו עוד חיילות, ובפלוגת געש במחנה 80 הגענו למצב תוך תשעה ימים של 82 חיילות מאומתות מתוך 160.

דפנה הראל: במחלקה של הבת שלי, 34 חיילות מתוך 40 היו חולות.

דפנה הראל: בזמן שהן פיתחו סימפטומים, מפקדת הבסיס – שהייתה כמובן נתונה להרבה מאוד הודעות ווטסאפ מההורים – שלחה הודעות להורים שהיא מבקשת שהחיילות לא ימציאו תסמינים כי היא פחדה שהחיילות משקרות.

דפנה הראל: החיילות לא שיקרו.

דפנה הראל: 34 מתוך 40 חיילות חולות.

דפנה הראל: אני שלחתי חיילת בריאה וקיבלתי חיילת חולה.

דפנה הראל: ומה שאנחנו קיבלנו זה אובדן אמון בכם.

דפנה הראל: מה שעניין אתכם זה לא הבריאות של הבנות שלנו, בכלל.

דפנה הראל: עניין אתכם להשתיק אותנו.

דפנה הראל: לא עניין אתכם שחיילת אחרי חיילת נהיית שם חולה, זה בכלל לא היה מעניין.

דפנה הראל: עניין אתכם איזה תדמית תהיה לכם.

דפנה הראל: אנחנו דרשנו בידוד ביתי, אנחנו לא המצאנו את הדבר הזה, בצה"ל היו באותו רגע 6,000-5,000 חיילים בבידוד ביתי, אבל אתם התעקשתם שיש עוצר יציאות, ואתם אפילו שידרתם לחיילות מסרים מזעזעים.

דפנה הראל: בא לשם תא"ל רונן כהן, ראש אגף לוגיסטיקה נדמה לי, אמר להם: מבחינתי אתן כבר כולכן חולות אז אני לא מוציא אתכן הביתה כדי שלא תדביקו אחרים.

דפנה הראל: איזה מין גישה זאת?

דפנה הראל: החיילות האלה היו בריאות בשלב הזה.

צבי האוזר: לסיכום.

דפנה הראל: אני רוצה לציין, אז גם לא היו בדיקות וגם לא היה בידוד, ועכשיו גם אין מעקב.

דפנה הראל: החיילות האלה השתחררו מכפר המחלימים.

דפנה הראל: ואני לתומי, לקראת הישיבה הזאת בדקתי איתן: מה אתכן עכשיו, מישהו שאל אתכן איך אתן מרגישות?

דפנה הראל: אני אקריא לכם רק שלושה-ארבעה מתוך הווטסאפים שקיבלתי.

דפנה הראל: חיילת אחת כותבת: אני סובלת מחולשה, עייפות וכאבי שרירים, אף אחד לא התקשר לעקוב אחריי; חיילת נוספת: יש לי כאבי ראש שמלווים אותי עד היום, עייפות ותשישות, לא התקשרו אליי; אחרת: אצלי חוש הריח ירד, אני סובלת מעייפות, חולשה וכאבי שרירים; עוד אחת: היחידה לא מעודכנת במצב שלי; אחת אחרת: אין לי חוש ריח, זה מאוד מקשה עליי.

דפנה הראל: אף אחד לא בודק.

דפנה הראל: החיילות האלה נשלחו, שובצו בכל היחידות שלהן, אף אחד לא שואל אותן מה שלומן.

דפנה הראל: חיילת שבאה עכשיו, אחרי שהיא לכאורה כבר החלימה, פנתה לקבל גימלים, היא לא קיבלה גימלים בכלל.

דפנה הראל: אתם, בכלל אכפת לכם איך החיילים מרגישים, גם אחרי שהם לכאורה החלימו?

דפנה הראל: אני רוצה להגיד שהייתה פה שורה של מחדלים, ואתם ריסקתם את האמון שלנו כהורים.

דפנה הראל: ואני רוצה גם שתדעו שאנחנו כהורים יודעים הרבה יותר טוב מכם למעלה שם במטכ"ל מה קורה, כי אנחנו מקבלים דיווחי אמת.

דפנה הראל: אתם מקבלים דיווחים מכובסים.

דפנה הראל: אתם שלחתם את דובר צה"ל להכשיר, לקרוא לאור הלר לצלם את מחנה 80 לכתבה.

דפנה הראל: אתם יודעים איזה הצגה הכינו לכם לפני שהצלמים הגיעו?

דפנה הראל: מה עשו שם בבסיס לפני שהוא בא?

דפנה הראל: אנחנו יודעים את האמת.

דפנה הראל: תקשיבו לנו, אל תזלזלו בנו.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: אתם רוצים איזושהי תגובה מהצד השני של הזום?

צבי האוזר: מישהו רוצה להגיב על הדברים שנשמעו כאן?

צבי האוזר: בבקשה.

אל"מ נעם פינק: נעם, סגן קרפ"ר.

אל"מ נעם פינק: ברשותכם, אני אשיב בקצרה.

אל"מ נעם פינק: קודם כול, האירוע, התפרצות התחלואה במחנה 80 היא אחת מההתפרצויות המשמעותיות שחווינו, שניתחנו אותה לעומק ושלמדנו ממנה.

אל"מ נעם פינק: לא סתם היא הופיעה בשקופית של תחקירי הדגל במקום המרכזי למעלה.

אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שככלל, אנחנו כל הזמן בקורונה מנסים לאזן בין בריאות החיילים ומשימות צה"ל, והעובדה שיש פה מאמץ לאומי גם, לצמצם את התחלואה במדינת ישראל, לנסות למנוע הדבקה במרחבים האזרחיים, ובאיזון הזה בין המרחבים הצבאיים למרחבים האזרחיים אנחנו כל הזמן מתנהלים.

אל"מ נעם פינק: ההתפרצות במחנה 80, צריך להגיד שבוצעו שם מאות בדיקות קורונה, כחלק מההתנהלות.

אל"מ נעם פינק: ההתפרצות הזאת, היא תפסה אותנו בפיק הגבוה של המעבדה, זה חלק מהרציונל לעלות ל-2,000 כי בדיקות הקורונה לא בוצעו מספיק מהר, התייחסתי לזה.

אל"מ נעם פינק: בקצבי עבודה, אם זה היה קורה היום, זה כנראה היה מתנהל אחרת וכחלק מזה גם אנחנו הולכים ומקדימים את היכולות.

אל"מ נעם פינק: אנחנו הבנו רגע את המשמעויות הלוגיסטיות הנלוות לאירוע כזה בהיבט של לינה משותפת בחדרים וכן הלאה וכן הלאה, ואת האיזון הזה בין בידוד ביחידה לבידוד בבית, שצריך להגיד שהיום אנחנו יותר ליברלים – זה כמובן באישור מפקדים – אבל אנחנו יותר ליברלים לבידוד בבית היכן שהתנאים מאפשרים.

אלוף אייל זמיר: אני מקווה שדפנה שומעת אותי, צביקה.

דפנה הראל: שומעת.

אלוף אייל זמיר: דפנה, קודם כול, תודה רבה לך על הדברים שלך, וכל מה שאמרת אני לוקח לתשומת ליבי ולתשומת ליבנו.

אלוף אייל זמיר: אני שמעתי גם את הכעס בדברים שלך, צר לי, אני בהחלט מבין אותך כאמא מודאגת.

אלוף אייל זמיר: כן לקחנו את האירוע הזה של מחנה 80 ולא סתם זה הגיע עד אליי לתחקיר, ואנחנו הפקנו לא מעט לקחים מהאירוע הזה בכל התחומים שאת דיברת עליהם.

אלוף אייל זמיר: אני בהחלט מקווה שאם תהיה פעם הבאה אז אנחנו נתפקד גם אצלנו בצורה יותר טובה בהקשר של הפקת הלקחים.

אלוף אייל זמיר: אני כן חייב לציין פה כי דיברת על המפקדים.

אלוף אייל זמיר: המפקדים של מחנה 80 היו אצלי, ולמרות כל מה שאמרת, אני רוצה להביע הרבה הערכה למפקדים האלה.

אלוף אייל זמיר: המפקדות שנמצאות שם, יש להן אתגר גדול מאוד, אתגר פיקודי, אתגר מנהיגותי, אתגר של התמודדות עם הכשרה מאוד קצרה, עם היקפי חיילים גדולים מאוד.

אלוף אייל זמיר: מי שמכיר מה שקורה במערך הזה בבט"ר דותן, קולטים שם עשרות אלפי חיילים בשנה.

אלוף אייל זמיר: אני אומר לכם שהרבה יותר קל להיות מג"ד בגבעתי או בבא"ח נח"ל מאשר להיות מפקד בבט"ר דותן ולהתעסק עם כל האתגרים שיש שם.

אלוף אייל זמיר: יש שם עשרות פלוגות, וכל שלושה שבועות יש שם גיוס חדש, ככה שיש לנו שם אתגר בהחלט גדול מאוד.

אלוף אייל זמיר: האתגר הזה פגש אותנו, את התפרצות התחלואה, גם במדינה ואנחנו גם כמובן לא יכולנו לעצור את הגיוסים כי אנחנו צריכים להמשיך להזין את היחידות שלנו בסד"כ הזה של חיילים תומכי לחימה.

אלוף אייל זמיר: כפי שאמרתי, המפקדים שם מתמודדים עם אתגר לא פשוט.

אלוף אייל זמיר: כמו שאת דיברת על התקשורת, אני חושב שהם ספגו גם התקפות בתקשורת, לא מוצדקות.

אלוף אייל זמיר: הן עושות שם עבודה חשובה מאוד ומקצועית מאוד, ואני אומר את זה פה – היו פערים, יש לנו לקחים.

אלוף אייל זמיר: אני נותן למפקדים שם גיבוי מלא על האתגר הגדול.

דפנה הראל: חבל שלא עשית תחקיר עם ההורים.

דפנה הראל: גם ההורים היו צריכים להשתתף בתחקיר כזה, אולי היית מקבל מידע שאתה לא יודע.

אלוף אייל זמיר: אנחנו מחזקים את בט"ר דותן ואת כל הבט"רים שלנו באמצעים, ביכולות, בתשתיות.

אלוף אייל זמיר: הפלוגות שם הן פלוגות ענק, המחלקות שם הן מחלקות ענק, הרבה יותר קשה לבצע שם הכול אבל אנחנו מתמקדים שם היום ועל בסיס האירוע הזה, שלצערי הרב הבת שלך וחיילות נוספות היו שותפות לו, אנחנו בתהליך של הפקת לקחים.

אלוף אייל זמיר: אני בהחלט לא מכיר ולא יודע ואני אבדוק את זה שוב פעם, על מסרים תקשורתיים שיצאו מצד צה"ל כנגד הורים.

אלוף אייל זמיר: להיפך.

אלוף אייל זמיר: אני רוצה להביע הרבה הערכה לך ולכל ההורים במדינת ישראל שמגייסים את הילדים שלהם לצבא, והרבה הערכה לשירות הצבאי שהבת שלך תעשה.

אלוף אייל זמיר: אנחנו גם נבדוק את הנושא של הטיפול אחרי, והמעקב אחרי החיילים אחרי.

אלוף אייל זמיר: זה בהחלט טוב שאת מביאה גם את זה לתשומת ליבנו וניתן לזה דגש.

אלוף אייל זמיר: אני מאחל גם למשפחה שלכם וגם לבת שלכם המשך שירות מועיל.

דפנה הראל: תודה.

צבי האוזר: תודה.

צבי האוזר: אני רוצה ברשות

צבי האוזר: כם כיוון שאנחנו ממש לפני סיום, לחזור לנקודה עקרונית, שכאן הוועדה מלווה במשך מספר חודשים את המערכת האזרחית עם פריצת דרך שהתרחשה בשבוע האחרון, וזה קיצור ימי הבידוד לאלה שבאו במגע עם חולים מאומתים.

צבי האוזר: אנחנו מייד אחרי הישיבה הזאת מקיימים ישיבה עם המערכת האזרחית מתוך רצון לקבל תאריך מדויק לשינוי המדיניות שאומרת קיצור ימי בידוד.

צבי האוזר: היום אנחנו מדברים על איזשהו פיילוט – עוד נשמע על 12 ימים – אבל על פי כל האבחנות והעדויות והתצהירים שניתנו לוועדה הזאת על ידי גורמי משרד הבריאות, יש אפשרות לקצר את ימי הבידוד לעשרה ימים במקום ל-14 יום, בהינתן ביצוע בדיקה ביום התשיעי או העשירי, וכמובן חשיבות לבצע בדיקה ביום השלישי.

צבי האוזר: אתם מדברים על מספר מבודדים יחסית קטן, נדמה לי דיברתם על 3,000 בשבוע, אלה המספרים.

צבי האוזר: אם זה המספר, אני עושה חשבונאות סטטיסטית מאוד גסה, זה בערך שירות מלא של 100 חיילים בשבוע.

צבי האוזר: האם בכוונתכם, וזאת שאלה לסגן קרפ"ר, לקצר את ימי הבידוד לאותם חיילים?

צבי האוזר: אין לי ספק שיש לכם צורך מבצעי.

צבי האוזר: אפשר היום לקצר, אין טעם להשאיר אותם 14 יום, ואם יש לכם יכולת לבצע את הבדיקות, אתם יכולים לעשות אפילו תעדוף בתוך הצבא, על ידי ביצוע שתי בדיקות אתם מקצרים לעשרה ימים.

צבי האוזר: בממוצע – אני לא יודע מה ממוצע הבידוד בצה"ל, אנחנו מכירים את הממוצע באזרחות, זה סדר גודל של שמונה ימים למי שבא במגע, בממוצע.

צבי האוזר: קיצור של ארבעה ימים מקצר את הבידוד בחצי.

צבי האוזר: זאת אומרת, הוא מאפשר לכם לחזור לכשירות מבצעית, לכשירות פעולה, תלוי כל אחד, בצורה הרבה יותר מהירה לקצר או לחתוך בחצי את הפגיעה ואת הנזקים שיש לצה"ל בגין אותם בידודים.

צבי האוזר: באזרחות אנחנו מדברים לפי מספרי ספטמבר על 700 מיליון שקלים בחודש תוצר שחוסכים אם מקצרים ביומיים.

צבי האוזר: אני לא יודע כמה צה"ל חוסך, איך מודדים את זה כי זה לא תוצר אבל אין לי ספק שתפוקה צה"לית נחסכת אם יקוצר הבידוד.

צבי האוזר: האם בכוונתכם, אחרי שיש הייתי אומר את ברכת הדרך של משרד הבריאות, לקצר לעשרה ימים בכפוף לקיום שתי בדיקות, להחיל את זה בצה"ל?

אל"מ נעם פינק: אז אני אגיד רק שאנחנו בשיח מתמשך עם משרד הבריאות והנקודה היא נקודה חשובה שגם צה"ל יכול להשתלב בה וליהנות ממנה, ללא ספק.

אל"מ נעם פינק: ככלל, אנחנו מתכוונים לקצר את זה יחד עם משרד הבריאות בהתאם לפרוטוקול שמשרד הבריאות יתיר.

אל"מ נעם פינק: אנחנו משולבים אגב בדיונים אצלו ומשפיעים, ובהתאם לזה יקוצר גם הבידוד בצה"ל לפי אותו פרוטוקול.

אל"מ נעם פינק: כבר עשינו ניתוח של יכולות הבדיקה ואנחנו יכולים לעמוד בזה, כמו שאמרת.

צבי האוזר: נעם, אבל למה החיבור בטבור למשרד הבריאות?

צבי האוזר: יש פה שאלה אפידמיולוגית שהיא הוכרעה ואני מפנה את תשומת ליבו של סגן הרמטכ"ל.

צבי האוזר: בהינתן בדיקה או שתי בדיקות אם רוצים להחמיר - כי הבדיקה הראשונה, אמרנו, יש לה צורך לקטיעת שרשראות ההדבקה, היא לא קשורה לשאלת השחרור – אבל בהינתן בדיקה שלילית ביום התשיעי, עשירי, אפשר לשחרר אנשים ביום העשירי.

צבי האוזר: עד עכשיו, משרד הבריאות קודם כול סירב להתמודד עם השאלה.

צבי האוזר: כשהתמודד עם השאלה, הצלחנו לחלץ את התשובה הזאת, וזאת תשובה מוסמכת, מוגדרת.

צבי האוזר: עכשיו יש שאלה, מספר הבדיקות.

צבי האוזר: מספר הבדיקות שעומדות לרשות צה"ל הוא בבנק סגור ונפרד ממספר הבדיקות הארצי.

צבי האוזר: אתם יכולים מחר בבוקר לקצר את ימי הבידוד, לא קשור למשרד הבריאות וליכולת שלו.

צבי האוזר: משרד הבריאות מושך את זה בפיילוט, מסתכל על היכולת של אלון.

צבי האוזר: יש לך היום יכולת לבצע, אם אני מבין, אלף בדיקות יומיות.

צבי האוזר: אתה מבצע סדר גודל של 300, אתה לא בא לידי מיצוי, אתה מגדיל.

צבי האוזר: מדוע לא ממחר יקוצר הבידוד בצה"ל לעשרה ימים?

אלוף אייל זמיר: אני אתן לך תשובה שאני מקווה שהיא תהיה מספיק ברורה.

אלוף אייל זמיר: דנו בזה רבות.

אלוף אייל זמיר: אנחנו - החלטה עקרונית של צה"ל, זאת העמדה הרשמית של צה"ל - פועלים בהתאם להנחיות משרד הבריאות, ואך ורק על פיהן.

אלוף אייל זמיר: אנחנו לא חורגים מההנחיות שלו, אין פה מדיניות עצמאית של צה"ל.

אלוף אייל זמיר: זאת ההחלטה שלנו.

אלוף אייל זמיר: מדובר פה בחיכוך רחב של חיילי צה"ל, מפקדי צה"ל עם המרחב האזרחי, ולכן כל הפעילות שלנו היא על פי ההנחיות, הפרוטוקולים ובתיאום משרד הבריאות.

אלוף אייל זמיר: אנחנו שותפים בכל הדיונים שם, כפי שאמר פה נעם, אנחנו מנסים להשפיע על קבלת ההחלטות.

אלוף אייל זמיר: שמחתי מאוד לשמוע אתמול את שר הבריאות מדבר על קיצור ימי הבידוד ל-12 יום, בעיניי זאת בשורה.

אלוף אייל זמיר: אנחנו נישאר ונתאים את עצמנו כל הזמן להנחיות של משרד הבריאות.

אלוף אייל זמיר: אין לנו שום סמכות ושום פריבילגיה לפעול אחרת, בטח לא כשאנחנו נמצאים בחיכוך קבוע ושוטף עם המרחב האזרחי.

צבי האוזר: טוב, תודה.

צבי האוזר: חברים, אני נאלץ לסכם.

צבי האוזר: אין ספק שאפשר להרחיב בנושא הזה.

צבי האוזר: קודם כול, אני רוצה להודות לך, סגן הרמטכ"ל, ולכל שאר הצוות איתך, על הסקירה הרחבה, והייתי אומר שהשכילה אותנו והבהירה נדמה לי לנו וגם לציבור על ההיערכות של צה"ל כארגון עם צרכים ייעודיים וייחודיים שלו, אבל כארגון לומד וארגון עצמאי.

צבי האוזר: כמו שאמרתי, אני חושב שלצד אותה היערכות חירום שעיקרה ומטרתה למגר את המגפה ולהתמודד עם תוצאותיה, נדמה לי שהצבא גם צריך להסתכל על המשבר הזה כמשבר בונה ולהאיץ תהליכים שמתגלים אגב המחלה כתהליכים יעילים, כתהליכים שמיטיבים את התפקוד או מטייבים אותו.

צבי האוזר: נושא שלא נגענו בו לצערי והייתי כן ככה במילות הסיכום מבקש מכם לתת את דעתכם, הזכרנו את זה בדיונים אחרים שהיו כאן, אבל המשבר הזה גם מייצר פוטנציאל עצום ומשמעותי להעמיק את מאמצי הגיוס לאוכלוסיות שהן היום אוכלוסיות לא משרתות.

צבי האוזר: מכיוון שהקורונה איננה מדלגת על אף אוכלוסייה בישראל, אנחנו רואים את ההתמודדות עם הקורונה בחברה החרדית, אנחנו רואים את ההתמודדות עם הקורונה בחברה הערבית, שתי אוכלוסיות עם התמודדויות מאוד מאוד מאתגרות.

צבי האוזר: אני חושב שההתנסות הלאומית הזאת מאפשרת לצה"ל או נותנת לצה"ל הזדמנות אמיתית להרחיב את היקפי הגיוס וההירתמות של האוכלוסיות האלה, בשים לב שוב למשימות משתנות ויכול להיות שילובם של אותם אנשים מאותן אוכלוסיות במאמצי הקורונה.

צבי האוזר: אני חושב שכל אוכלוסיית המשתמטים, שגם היא מטרידה אותנו וראינו את זה בדיונים פה של ועדת משנה של כוח אדם, גם היום אל מול מה שמתרחש בשוק הפרטי – קשיים בשוק העבודה וכו' – גם על זה צריך לתת את הדעת, צה"ל צריך להסתכל על זה כהזדמנות באוכלוסיות האלה.

צבי האוזר: הזדמנות נוספת, ששוב לא הרחבנו זה לגבי האפשרות או גידול הפוטנציאל להשאיר כוח אדם איכותי בצה"ל, שצה"ל נלחם עליו.

צבי האוזר: לצה"ל יש היום יכולת להציע ודאות תעסוקתית – מי שכמובן הוא רלוונטי – ואל מול מה שמתרחש בשוק הפרטי לאור זעזוע ואני מניח שהשלכות הקורונה על השוק האזרחי לא יתפוגגו בתהליכים קצרים, ולכן גם הצבא צריך לעשות על זה חשיבה עקרונית אסטרטגית, על כל הנושא של המשך שירות, השארה במערכת הצבאית, אולי גם מודל ביניים ייעודי ייחודי לקורונה של הארכה זמנית של דחיית שחרור לחיילים חיוניים, חשובים.

צבי האוזר: יכולה להיות שם היענות של הפרט בהיקפים יותר גדולים, צריך לתת את הדעת לזה.

צבי האוזר: דבר נוסף שלא הספקנו לגעת בו זה כל התנהלות המערכת בהקשרם של צווי הגיוס לאנשי המילואים שמגויסים, לטובת מאמצי הקורונה.

צבי האוזר: יש לנו תכתובת גם עם משרד הביטחון, והצבא צריך לתת את דעתו לנושא הזה.

צבי האוזר: הערה אחרונה, כפי שאמרתי, לעניין קיצור ימי הבידוד.

צבי האוזר: יש פיילוט, צריך להסתכל עקב בצד אגודל אולי להגיע להבנה גם עם משרד הבריאות למודל דיפרנציאלי, ואותן יחידות חיוניות, כוח לוחם, דברים קריטיים שמשפיעים על כשירות, אפשר לקצר פה את הבידוד בארבעה ימים וצריך להעז.

צבי האוזר: צריך להעז כי מבחינה רפואית זה אפשרי, כפוף לבדיקה.

צבי האוזר: אני מבין את השלכות הרוחב, אני מבין את האמירה שלכם של החיכוך.

צבי האוזר: אני קורא לכם לנהל דיון קונסטרוקטיבי עם משרד הבריאות, שאני אומר פה, לצערי גורר רגליים בנושא הזה ואנחנו רואים את זה גם במשוואות הבין-לאומיות וגם בדיון שמתקיים כאן.

צבי האוזר: כמובן שאתם לא הכתובת לנושא אבל אני מפנה גם את זה לתשומת לבכם.

צבי האוזר: עד כאן.

צבי האוזר: תודה רבה שוב, ואנחנו נמשיך לעקוב.

צבי האוזר: הישיבה נעולה.

צבי האוזר: תודה.