הוועדה המיוחדת לעניין נגיף הקורונה החדש ולבחינת היערכות המדינה למגפות ולרעידות אדמה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 78, 2020-11-09 11:00

יפעת שאשא ביטון: בוקר טוב לנוכחים.

יפעת שאשא ביטון: בוקר טוב, ד"ר שלמון.

יפעת שאשא ביטון: ברשותכם, אני פותחת את הדיון בנושא: מתווה לפתיחת השמיים לנכנסים וליוצאים מישראל – ישיבת המשך מהשבוע שעבר.

יפעת שאשא ביטון: בשבוע שעבר עלו כאן שתי סוגיות שלגביהן ביקשנו התייחסות, וגם נושא המעבדה, ששמעתי אתמול בתקשורת שיחנכו אותה היום.

יפעת שאשא ביטון: אני מקווה שאכן כך ונוכל לברך ולהבין גם מתי זה ייכנס לפעולה, ולא רק מתי גוזרים את הסרט.

אשר שלמון: בוקר טוב.

אשר שלמון: השקף הראשון שלי במצגת בדיוק מתייחס לזה.

יפעת שאשא ביטון: הנושא השני הוא מתווה התיירות מהמדינות הירוקות, שביקשתי שיעבירו לנו לפני הדיון.

יפעת שאשא ביטון: לצערי, זה לא קרה.

יפעת שאשא ביטון: בכל מקרה, נשמח לשמוע על כך היום.

יפעת שאשא ביטון: ד"ר שלמון, בבקשה, תציג לנו את המצגת.

אשר שלמון: אעלה גם עוד מספר נקודות שעלו בשבוע שעבר, כולל איך קובעים בדיוק איזו מדינה היא אדומה או ירוקה וקצת התייחסויות לדברים שנאמרו פה.

אשר שלמון: לגבי המעבדה – המעבדה קיבלה רישיון של משרד הבריאות במוצאי שבת.

אשר שלמון: מבחינתנו, ברגע שהם מוכנים, הם יכולים להתחיל לעבוד.

אשר שלמון: נדמה לי שהיום בשעה 12:00 גוזרים את הסרט.

אשר שלמון: צריך לומר שמה שמאושר להם לעשות כרגע זה בדיקות PCR רגילות.

אשר שלמון: לגבי בדיקות מהירות שקשורות בדילוג על שלבים – בשלב הזה עוד אין ולידציה למערכות שלהם.

אשר שלמון: אנחנו נסייע להם כמה שיותר מהר להתקדם מבחינה זו.

אשר שלמון: ייבוא תחלואה מחו"ל – דיברנו על מספרים.

אשר שלמון: אני הייתי קצת שמרני בשבוע שעבר.

אשר שלמון: הכניסה ממדינות אדומות – קרוב ל-1% מהחולים ממדינות אדומות במהלך אוקטובר נמצאו בסופו של דבר חולים, וזה כשאין עדיין דיגום רחב כמו שאנחנו מארגנים עכשיו בשדה, וכ-0.3%, כלומר, שלושה פרומיל, מהבאים ממדינות ירוקות היו חולים.

אשר שלמון: זה נמצא באותו סף שקבענו שאנחנו יכולים לספוג.

אשר שלמון: בסופו של דבר, יש כניסה של מאות חולים.

אשר שלמון: דיברנו על אוקטובר - 639.

יפעת שאשא ביטון: על פני איזה תקופה?

אשר שלמון: על חודש אוקטובר.

יפעת שאשא ביטון: זה רק בחודש אוקטובר?

אשר שלמון: כן - 639 חולים.

אשר שלמון: כפי שאמרתי, 72% הגיעו ממדינות אדומות ו-28% ממדינות ירוקות.

יפעת שאשא ביטון: עדיין בפרופורציות, זה לא עניין של - - -

אשר שלמון: אחוז תחלואה ממדינות אדומות הוא אחוז גבוה מאוד מבחינתנו, יהיה קשה מאוד לעמוד בו – זה למי שחושב שאפשר.

אשר שלמון: אני לא אכנס לכל המודלים, אבל מי שחושב שאפשר לעשות בדיקה ולשחרר אנשים הביתה, מה שדרך אגב לא קורה בשום מקום, ממה שביררתי, חוץ מלאזרחי צרפת בצרפת.

אשר שלמון: אנחנו לא חושבים שזה בטוח.

אשר שלמון: אבל זו התחלואה גם לפי חתך מדינות.

אשר שלמון: אפשר לראות שמעל חצי אחוז מהחוזרים מארצות הברית חזרו חולים, כ-1.3% מהחוזרים מטורקיה חזרו חולים, קרוב ל-2% מהמגיעים מאוקראינה חזרו חולים, 1% אנשים חולים מאוסטריה, בלגיה – 1.3%.

אשר שלמון: אני לא יודע אם עו"ד שפרכר איתנו.

יפעת שאשא ביטון: הוא בדובאי, הוא איתנו.

יפעת שאשא ביטון: הוא הגיע לשדה, עשה בדיקה.

יפעת שאשא ביטון: הוא נכנס לבידוד לשש שעות.

יפעת שאשא ביטון: אחרי שש שעות משחררים אותם אם התשובה היא שלילית.

אשר שלמון: אנחנו מכירים את השיטות, ויש לי ביום רביעי גם דיון עם הרשויות בדובאי.

אשר שלמון: זה בהחלט לא פתרון שנראה שמקובל באיזושהי מדינת OECD.

אשר שלמון: בלרוס – 3% מהמגיעים היו חולים, רומניה – כ-1.25% חזרו חולים.

אשר שלמון: הבעיה היא בעיה אמיתית.

אשר שלמון: אפשר לראות שרוב המדינות שבאמת בהן הבעיה היא הן מדינות אדומות.

אשר שלמון: מה שבלט קצת הייתה יוון קצת מבין הירוקות.

אשר שלמון: אפשר לראות ש-0.11% מהחוזרים מיוון היו חולים, וזה מספר שאנחנו יודעים לחיות איתו.

אשר שלמון: מאחר והייתה תנועה רבה היו 35 חולים.

אשר שלמון: אנגליה, שנכנסה מהר לגל השני ולקח לנו יותר זמן להוציא אותה - - -

יפעת שאשא ביטון: מקרואטיה היה חולה אחד.

יפעת שאשא ביטון: איפה שמתאים, מדברים באחוזים.

יפעת שאשא ביטון: על פניו זה יותר מחצי אחוז, אבל בסוף זה חולה אחד מתוך 170.

אשר שלמון: בסדר, אבל קרואטיה וליטא הן לא מדינות שיש בהן תנועה משמעותית.

אשר שלמון: מיוון הייתה תנועה משמעותית, כ-31,000 נוסעים, בריטניה היו קרוב ל-,7,000 נוסעים, ושם באמת התנועה משמעותית.

יואל רזבוזוב: סליחה, איחרתי.

יואל רזבוזוב: מה זה חולה?

יואל רזבוזוב: זה אחד שעשה בדיקה לפני, עלה למטוס ואז - - -

אשר שלמון: לא.

אשר שלמון: זה מישהו שכמובן נמצא חיובי ב-PCR ובחקירה אפידמיולוגית אפשר לייחס את התחלואה שלו לתחלואה שהגיעה מחו"ל.

אשר שלמון: זה לא אזרחי ישראלי שנסע ל-48 שעות וחזר ארצה ממדינה ירוקה ונדבק בארץ לפני שהוא נסע.

אשר שלמון: גם כאלה יש לנו, אבל הם לא נכנסים למספרים האלה.

יואל רזבוזוב: לדוגמה, אם מישהו הגיע מבלרוס, לאחר כמה ימים התגלה שהוא חולה, ואז הוא אומר: הייתי בבלרוס, ואז ההסתברות ששם הוא נדבק?

יואל רזבוזוב: הוא הרי עשה בדיקה לפני העלייה למטוס.

אשר שלמון: אנחנו חוקרים בדיוק כמה זמן עבר, מתי היו הסימפטומים, מה היו המגעים שלו מאז שהוא נחת בארץ.

אשר שלמון: אם יש כמובן הסבר אפידמיולוגי שמעלה חשד שהאיש נדבק לאחר הגעתו לארץ, הוא כמובן לא נכנס לסטטיסטיקות.

יואל רזבוזוב: לא, יודע.

יואל רזבוזוב: אפשר לשחק, אני הייתי מסתכל על הנתונים האלה - - -

יפעת שאשא ביטון: על זה נאמר, הכול עניין של השקפה.

אשר שלמון: אם אתה רוצה, אני אארח אותך במשל"ט ותראה איך זה מחושב, איך מפקדת אלון עושה את התחקירים ואיך המשל"ט בסופו של דבר מנתח כל מקרה כזה.

אשר שלמון: כל מקרה כזה זה לא סתם רשימת מכולת, זה מקרים שעוברים תיקוף ובדיקה.

יואל רזבוזוב: אני לא מזלזל במישהו, אבל נראה לי שיש עוד הרבה דרכים.

יואל רזבוזוב: הוא הרי עשה בדיקה לפני ויצא שלילי ועלה טיסה.

יואל רזבוזוב: אחרי כמה ימים לאחר שהוא הגיע היו לו פתאום תסמינים או איכשהו עשה בדיקה ויצא חיובי, ואז עושים תחקיר.

אשר שלמון: עושים איתו אז תחקיר מסודר ועוברים איתו על כל מה שקרה איתו ב-14 יום לפני הימצאותו חולה.

אשר שלמון: בסוף אתה יודע לשים את האצבע איפה הוא נדבק.

אשר שלמון: אם מעניין אותך, אזמין אותך למפקדת אלון לראות איך התחקירים מתבצעים ואחר כך למשל"ט על מנת לראות איך הנתונים האלה מעובדים.

יואל רזבוזוב: מעניין.

רונן שניר: אגב, כולם נבדקו לפני שהם עלו לטיסה?

אשר שלמון: חלקם כן וחלקם לא.

אשר שלמון: אין לי פה מספרים אבל כל מי שיצא מישראל ליוון נבדק, כי אתה לא נכנסת ליוון.

אשר שלמון: לכן, כל הישראלים שחזרו חולים מיוון, לצורך העניין, נבדקו במהלך אוקטובר והיה להם PCR שלילי לפני היציאה מהארץ.

אשר שלמון: לגבי האחרים - - -

רונן שניר: זה נתון מאוד מאוד חשוב, כי אם אתה לא אומר כמה אנשים נבדקו לפני הטיסה, וכשאתה רוצה להחליט על פתיחה אתה מחליט שאתה דורש בדיקה, אז כבר יצרת כאן פער של אנשים שהיום אתה רושם אותם בתוך הסטטיסטיקה ומחר הם לא יהיו כי הם גם ייבדקו מראש ויגלו ש - - -

אשר שלמון: שוב, המדינות הירוקות, וחלק מהמדינות האדומות, דורשות בדיקה לפני הכניסה למדינה - אז יש לנו רפרנס.

אשר שלמון: אני לא יודע להגיד לך מספרים.

אשר שלמון: לדוגמא, ארצות הברית – יש לי 15,000 נוסעים.

אשר שלמון: בארצות הברית אין חובת בדיקה ברוב המקומות.

רונן שניר: זאת אומרת, שלו כל ה-15,000 שעלו על הטיסה היו נבדקים, 14,995 לא היו עולים.

אשר שלמון: לא.

אשר שלמון: אני כן יודע להגיד לך שבארצות הברית הרוב המוחלט של הנוסעים, הם נוסעים שהיו יותר מעשרה ימים בארצות הברית.

רונן שניר: זה לא משנה.

רונן שניר: אם הם לא נבדקו לפני הטיסה, אין לך שום יכולת לדעת.

אשר שלמון: לא, אני מסביר.

אשר שלמון: מי שברשימות האלה זה מי שבחקירה אפידמיולוגית התחלואה שלו נמצאת קשורה לתחלואה בחו"ל, לא להידבקות בארץ.

אשר שלמון: אתה תגיד לי שזה לא 100% - יכול להיות, אבל זה מאוד מאוד אמין.

יפעת שאשא ביטון: ד"ר שלמון, אני רוצה לשאול שאלה בעקבות שאלת רונן.

יפעת שאשא ביטון: האם יש צורך בבדיקה לפני נסיעה ליוון?

אשר שלמון: כן, חייבים בדיקה.

אשר שלמון: כל מי שנסע ליוון עבר בדיקה ואנחנו יודעים שהתוצאה שלילית.

יפעת שאשא ביטון: אבל יש סיטואציה של אנשים שנוסעים למדינה מסוימת שלא נבדקו לפני כן.

יפעת שאשא ביטון: הם נסעו לשלושה ימים וחזרו, ואז כשבודקים ורואים שהם היו חולים, מגלגלים את זה 14 ימים אחורה.

יפעת שאשא ביטון: יכול להיות שהם בכלל נדבקו כאן, נסעו לשם, חזרו.

אשר שלמון: בהחלט יכול להיות, בעיקר המידע הרלוונטי הוא טורקיה בנסיעות קצרות, בעיקר מהמגזר הערבי.

אשר שלמון: גם שם עשינו תחקיר וכל מי שהיה אפשר להצביע שההדבקה הייתה קודם טרום הנסיעה לא נכנס לסטטיסטיקות.

אשר שלמון: מה שכן, וזה נכון לגבי חלק מהנדבקים, גם בטורקיה וגם ביוון, אנשים ישראלים נדבקו מישראלים שם, לא בהכרח הדבקה ממקומיים.

אשר שלמון: הרבה פעמים מדובר באירועים, בקבוצות, בחברים או במשפחות, והמחלה עברה מאחד לשני שם.

יואל רזבוזוב: יש כאלה שעולים לטיסה לארץ ללא בדיקה?

אשר שלמון: ברור, רבים.

אשר שלמון: ישראל היום לא דורשת כניסה לישראל עם בדיקה מראש.

יואל רזבוזוב: למה לא דורשים?

אשר שלמון: כרגע מסיבות חוקיות ואפידמיולוגיות הוחלט שלא.

אשר שלמון: אנחנו בדיונים האם לשנות חלק מהמדינות את העניין הזה.

אשר שלמון: אחד הדברים שאנחנו רוצים להציע החל מהשבוע הקרוב זה בדיקה וולונטרית.

אשר שלמון: אין לי אפשרות חוקית לחייב בדיקה בישראל.

אשר שלמון: בישראל אנחנו לא יודעים לחייב אזרח בבדיקה.

יואל רזבוזוב: אבל אם ביוון עשו את זה ובכל מדינה עשו את זה, אני חושב שיש לנו - - -

אשר שלמון: אתה יודע לעשות את זה כלפי אזרחים זרים, וגם לגבי זה היועץ המשפטי שלנו מאוד מסויג.

אשר שלמון: אתה לכל היותר יכול להתנות אישור כניסה לישראל לאזרח זר.

אשר שלמון: לאזרח ישראלי יש זכות מוקנית להיכנס לישראל ואין לך יכולת חוקית לחייב אותו לעבור בדיקה שהיא קצת חודרנית.

קריאה: אבל אתה יכול לחייב אותו בבידוד.

קריאה: בידוד כן ובדיקה לא?

אשר שלמון: כן, נכון.

יפעת שאשא ביטון: אתה לא מאוד טעית בשבוע שעבר כשאמרת סדר גודל של 1:1,000.

יפעת שאשא ביטון: יש מקומות שזה יותר ויש מקומות שזה פחות.

אשר שלמון: הייתי שמרן מדיי.

יפעת שאשא ביטון: לא היית שמרן כי אנחנו רואים פה לא מעט מקומות.

יפעת שאשא ביטון: אתה מציג 50%, או נתתי את הדוגמה של 0.56%, בסוף זה חולה אחד שהגיע מאותה מדינה.

אשר שלמון: זה אנקדוטלי.

יפעת שאשא ביטון: אנקדוטלי?

יפעת שאשא ביטון: אתה רוצה שאני אקריא לך כמה מקרים כאלה יש?

אשר שלמון: אבל כשיש לי חולה אחד מליטא, חולה אחד מירדן, חולה אחד מאיחוד האמירויות, אז זה אנקדוטלי.

יפעת שאשא ביטון: אחד ממולדובה, אחד מספרד, ארבעה מרומניה, שניים מברזיל, אחד מקרואטיה, שלושה מקנדה, ארבעה מתאילנד.

אשר שלמון: אבל בסופו של דבר 200 מטורקיה, 82 מארצות הברית, 44 מצרפת, 56 מאוקראינה, 21 מרוסיה, 12 מבלרוס, 35 מיוון, 24 מאנגליה, 77 מבולגריה – יש פה מספרים.

יפעת שאשא ביטון: מתוך 31,000 שנסעו.

אשר שלמון: בבולגריה מטעמים מורכבים היינו קצת ליברלים בהרשאה, ושילמנו מחיר.

אשר שלמון: כשבולגריה עוד הייתה ירוקה נכנסו 77 חולים.

יפעת שאשא ביטון: איפה המספרים של 400 שנתת?

יפעת שאשא ביטון: יש פה מטורקיה 200, וזה הכי הרבה, 82 מארצות הברית.

אשר שלמון: תסתכלי בטבלה השמאלית במדינות הירוקות ותראי: 77 מבולגריה, - - -

יפעת שאשא ביטון: את זה ראיתי.

יפעת שאשא ביטון: אמרת כמה פעמים 400 וניסיתי - - -.

יפעת שאשא ביטון: לא חשוב, הבנו את הרעיון הכללי.

אשר שלמון: סך הכול, במדינות הירוקות היו 178 ו-461 מהמדינות האדמות.

יפעת שאשא ביטון: זה בסך הכול של כולם, מתוך כמעט 50,000 ומשהו.

אשר שלמון: בסך הכול, כ-600.

אשר שלמון: אני לא יודע אם אתם רוצים להיכנס לתהליך סיווג המדינות, אבל שאלתם ואני חוזר על התהליך.

אשר שלמון: פעם בשבועיים מנכ"ל משרד הבריאות מעדכן את הרשימה.

אשר שלמון: הרשימה מעודכנת היום.

אשר שלמון: בגלל יוון העדכון הקודם היה קצר יותר, אבל ככלל זה פעם בשבועיים.

אשר שלמון: יש ועדה שמסווגת את המדינות לפני עדכון השר, עוד רגע אראה מי יושב בוועדה.

אשר שלמון: הוועדה מתייחסת לשורה של נתונים, גם כמותניים, גם איכותניים, גם אמפיריים, וגם נתונים כתובים מהעולם.

אשר שלמון: קציני המודיעין במרכז המידע והידע מבצעים את איסוף החומר, והאיסוף מוצג על ידי קציני המודיעין לוועדה.

אשר שלמון: בסופו של דבר, כל הציונים משתקללים לציון כולל מאפס עד 6, ולגבי כל מדינה שהיא 4, מתקיים דיון איכותני אם אפשר להפוך אותה למדינה ירוקה.

אשר שלמון: אתמול הייתה החלטה להמליץ להפוך את סין למדינה ירוקה חרף הרבה מאוד היסוסים שהיו לנו.

אשר שלמון: בשקף הבא ניתן לראות את האנשים היושבים בוועדה, אלו לא אנשים חשאיים.

אשר שלמון: איתמר יושב בראש הוועדה, אודי ואני ונציג היועץ המשפטי יושבים מטעם משרד הבריאות, יושבים אנשים מגופי המודיעין, יושב איתן בן דוד מהמטה לביטחון לאומי, משרד התחבורה ומשרד החוץ גם מיוצגים בוועדה.

יואל רזבוזוב: היושב-ראש כבר לא נמצא.

אשר שלמון: ליושב-ראש עוד שבעה שבועות בתפקיד.

אשר שלמון: הוא יישב בוועדה עוד שלוש פעמים.

אשר שלמון: עוד מעט, לאחר שאסיים פה, תפגשו אותו.

אשר שלמון: אלה ההגדרות, וכמו שאמרתי, חלקן כמותניות כמו: עד עשרה חולים חדשים לכל 1,000 בדיקות, 20 למיליון כמספר מקסימלי של חולים, 550 בדיקות PCR למיליון, וכד'.

אשר שלמון: מדיניות ריחוק – זה נתון איכותני.

אשר שלמון: רמת נתונים אמינים – לי אין כלים להגיד מה אמין ומה לא.

אשר שלמון: אלו אמירות של גופי אמ"ן שאומרים לנו איפה הנתונים נראים אמינים ואיפה לא.

אשר שלמון: בנוסף, שיעור המתים, נוסעים חולים ביחס לכלל הנוסעים שהגיעו ממדינת היעד, ומגמות, שזה מאוד חשוב.

אשר שלמון: מדינה יכולה להיות ירוקה או על גבול הירוקה בקריטריונים אבל עם תחלואה שקופצת כל יום ב-15%, וזה אור אדום.

אשר שלמון: לעומת זאת, יכולה להיות מדינה שהיא עדיין אדומה אבל יש מגמת שיפור, קרה לנו אתמול עם איסלנד, למשל, לגבי מדינה כזו יש לנו יותר הנחה להגיד שלא יהיה אסון אם לא נשנה את הסטטוס שלה לאדום ונחכה עוד שבועיים לראות באמת שהמגמה ממשיכה.

יפעת שאשא ביטון: אני מסתכלת על 10 חולים חדשים לכל 1,000 בדיקות – בתכל'ס, זה תלוי.

יפעת שאשא ביטון: אני מסתכלת עכשיו רק על מדינת ישראל, וזה זורק אותי לדיונים שקיימנו כאן.

יפעת שאשא ביטון: זה אומר שככל שאנחנו נעשה יותר בדיקות, יהיו לנו יותר מאומתים, אנחנו צובעים את עצמנו אדום.

אשר שלמון: שימי לב שזה לא כך כי אנחנו דורשים מינימום בדיקות לגודל אוכלוסייה.

אשר שלמון: קחי מדינה כמו אתיופיה עם 110 מיליון תושבים.

אשר שלמון: נניח, 1,000 חולים חדשים ביום – אופטימלי.

אשר שלמון: אבל באתיופיה יש 5,000 בדיקות על 110 מיליון תושבים.

אשר שלמון: לכן, אתיופיה לעולם לא תוכל להפוך להיות מדינה ירוקה בנסיבות האלה.

יפעת שאשא ביטון: אבל אנחנו עושים הרבה מאוד בדיקות במדינת ישראל, וזה בסדר.

יפעת שאשא ביטון: אני חלילה לא אומרת שזה לא בסדר, הלוואי שהיינו יכולים לבדוק כל הזמן את כולם ולאתר רק את אלה שחולים ולבודד אותם ולעשות את מה שצריך.

יפעת שאשא ביטון: כלומר, שלא יישמע שאנחנו נגד ריבוי בדיקות, נהפוך הוא.

יפעת שאשא ביטון: השאלה היא איך אנחנו מתייחסים לזה ומנתחים את זה.

יפעת שאשא ביטון: ולמה?

יפעת שאשא ביטון: כי אנחנו, במיוחד רגע לפני שהבאנו לסגר השני שהיינו הרי צריכים להצדיק אותו, היו פה 32,000 בדיקות ביום.

יפעת שאשא ביטון: אגב, מאז שהחליטו שסוגרים את המדינה לא הגיעו למספרים כאלו.

אשר שלמון: ברור, פחות חולים.

יפעת שאשא ביטון: לא, לא.

יפעת שאשא ביטון: לא יצאו 70,000 בדיקות.

אשר שלמון: אני יודע.

אשר שלמון: אבל נניח שיש לך בממוצע 600 חולים ביום, ונניח שהמספר האמיתי הוא פי 2 מזה, ממילא הדרייב להיבדק הוא יותר נמוך.

אשר שלמון: אין דרך להכריח בדיקות, ולכן היום פוטנציאל הבדיקות הוא 30,000 - - -

יפעת שאשא ביטון: אני לא נכנסת איתך לשיקולים האלה כי זה לא רלוונטי כרגע, יש לי הסבר גם לדברים האלה.

יפעת שאשא ביטון: אני שם את זה רגע בצד.

יפעת שאשא ביטון: אני רק אומרת שבאותם ימים שיצרנו פה אינפלציה של בדיקות, מן הסתם מצאנו יותר מאומתים.

יפעת שאשא ביטון: אגב, אם היינו עושים יותר בדיקות היינו יוצאים יותר מאומתים, וגם היום אם אנחנו נעשה יותר מ-8,000 או 20,000 בדיקות נמצא יותר מאומתים.

אשר שלמון: אני רוצה להזכיר לוועדה שבשיא היינו על 16% חיובי, והיום אנחנו על 2.5%.

יפעת שאשא ביטון: השאלה היא האם אנחנו לא יורים לעצמנו ברגל ואנחנו יוצרים את המציאות שבה מדינת ישראל היא בורדו.

אשר שלמון: אני חייב להתייחס לזה.

אשר שלמון: באותו זמן שעליו דיברת, כשהיינו על 7,000, 8,000 ו-9,000 חולים, אחוז המאומתים עמד על 16%.

אשר שלמון: היום, כשאנחנו על 600 – 700 חולים ביום עם 30,000 בדיקות, אחוז המאומתים עומד על 2.5%.

אשר שלמון: צריך להסתכל מהו אחוז הבדיקות.

יפעת שאשא ביטון: אני לא אכנס איתך לזה כי גם מדיניות הבדיקות השתנתה.

יפעת שאשא ביטון: היום כל אחד יכול להיבדק, אנחנו יכולים להיבדק כל יום.

יפעת שאשא ביטון: לפני שנכנסנו לסגר, נבדקו רק אלה שהיו להם סימפטומים או מי שהיה לו פוטנציאל הדבקה כי הוא היה ליד חולה מאומת.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו לא יודעים גם מה הייתה מדיניות הבדיקות.

אשר שלמון: היא הנותנת.

אשר שלמון: ככל שיש יותר אנשים סימפטומטיים, ממילא יש יותר דרייב לבדיקות, ממילא אחוז החיובים יותר גבוה.

יפעת שאשא ביטון: מה פתאום?

יפעת שאשא ביטון: אנשים לא הולכים היום להיבדק בכוונה.

יפעת שאשא ביטון: אבל זה סיפור אחר.

אשר שלמון: זה אמירות, אני לא בטוח.

יפעת שאשא ביטון: זו המציאות, לא אמירות.

אשר שלמון: אני הסתכלתי על הנתונים במגזרים השונים.

אשר שלמון: יש לנו כרגע בעיה מסוימת במגזר הערבי.

אשר שלמון: במגזר היהודי אין ירידה בנכונות להיבדק.

אשר שלמון: אני לא יודע מאיפה אתם מביאים את זה, לנו יש את הבדיקה המאוד מקצועית.

יוראי להב-הרצנו: כמה בדיקות עושים היום?

יוראי להב-הרצנו: - - -

אשר שלמון: 30,000.

יוראי להב-הרצנו: - - -

אשר שלמון: כי לא צריך.

יוראי להב-הרצנו: מה זה "לא צריך"?

אשר שלמון: תבינו, כשיש לי 9,000 חולים חדשים ביום, מטבע הדברים יש הרבה יותר נחשפים, הרבה יותר מגעים, והרבה יותר אנשים עם תסמינים.

יפעת שאשא ביטון: אגב, גם היום יש – לפחות פי 10.

יפעת שאשא ביטון: אמר את זה פרופ' גמזו.

אשר שלמון: פי 10 מה?

יפעת שאשא ביטון: פי 10 מאומתים.

אשר שלמון: אני לא מכיר מספר כזה, לא כאן ולא בשום מקום נורמלי בעולם.

יפעת שאשא ביטון: אמר את זה פרופ' גמזו, קטונתי.

אשר שלמון: אז הוא אמר.

אשר שלמון: אני לא שמעתי שהוא אומר את זה.

אשר שלמון: לדעתי, הוא לא - - -

יפעת שאשא ביטון: הוא לא היחיד, גם ד"ר אלרועי אמרה עכשיו שיש הרבה יותר ממה שאנחנו מגלים.

יפעת שאשא ביטון: היא נקבה עכשיו באיזשהו מספר בוועדת חוקה, אני לא שמעתי את זה, אני לא רוצה לומר.

אשר שלמון: יש לנו את הסרולוג ש- - -

יפעת שאשא ביטון: אבל זה לא הסיפור, אני רוצה לחזור לשאלת הבסיס.

יפעת שאשא ביטון: האם באופן שבו אנחנו עושים את הבדיקות אנחנו לא מביאים את עצמנו להיתפס כמדינה מאוד מאוד אדומה, וזה מקרין על האופן שבו תופסים אותנו בעולם?

אשר שלמון: אם היינו טומנים את הראש באדמה ולא בודקים, אותן מדינות, בעיקר באיחוד האירופי, עדיין היו רואות בנו מדינה אדומה.

אשר שלמון: אני לא חושב שיש היום בישראל עודף בדיקות.

יפעת שאשא ביטון: היום אין, אנחנו היום במינימום בדיקות.

יפעת שאשא ביטון: משרד הבריאות אמרו שאפשר גם להגיע ל-100,000 בדיקות.

יפעת שאשא ביטון: נכון לימים האחרונים, או לפחות מאז שנכנסנו לסגר שני – ואגב, זה עניין של זמן, הם תיכף רוצים סגר שלישי, אנחנו רואים את המספר עולה - אנחנו נמצאים סביב 40,000 בדיקות בימים הטובים.

יפעת שאשא ביטון: רוב הזמן אנחנו נמצאים ב-20.

אשר שלמון: כ-30,000 כי זה מה שהשוק צריך.

אשר שלמון: אנחנו לא נצא מהוויכוח הסמנטי.

אשר שלמון: בואי נדבר על חולים סימפטומטיים או על חולים קשים או על חולים מאושפזים כי על זה אי אפשר להתווכח שזה סתם כי למישהו בא לבדוק - גם בנתונים האלה יש ירידה.

אשר שלמון: אם נעשה את הקורלציה של הירידה נראה שהירידה מאומתים משתקפת גם בירידה בחולים סימפטומים, גם בחולים מאושפזים, גם בחולים קשים, ולשמחתנו גם במתים.

יפעת שאשא ביטון: נכון, זה יורד בהכול - אתה צודק.

יוראי להב-הרצנו: יש מדינות אחרות באירופה שעושות בדיקות כמעט לכל האוכלוסייה.

יוראי להב-הרצנו: איך אתה מסביר את המדיניות הזו מול המדיניות שלנו?

יוראי להב-הרצנו: אני לא יכול להתעלם מהארומה שעולה מההתייחסות של יושבת-ראש הוועדה שההצגה של הנתונים היא באיזשהו מקום פוליטית.

יוראי להב-הרצנו: כשיש צורך להצדיק סגר, פתאום יש 70,000 ו-80,000 בדיקות ביום, מה שמייצר בהתאם גילוי יותר נשאים.

אשר שלמון: גילוי נאות, אני לא איש פוליטי וכל מי שיושב במשל"ט הוא לא איש פוליטי.

יפעת שאשא ביטון: לא, חלילה.

אשר שלמון: יש פוליטיקאים בראש המשרד, לא שמתי לב שמדיניות הבדיקות בישראל הוכתבה על ידי שיקולים פוליטיים.

אשר שלמון: אני מתנגד לאמירה הזו, אני בטח לא שייך למחנה כזה או אחר.

אשר שלמון: בסופו של דבר, יש פחות תחלואה היום, ופחות תחלואה היום נובעת מהישגי הסגר.

אשר שלמון: אפשר להתווכח על כך עד מחר, אבל המציאות היא הסגר.

אשר שלמון: הסגר האו דבר קשה ביותר, וברור לכולנו שישראל לא יכולה להישאר בסגר לאורך זמן.

אשר שלמון: לכן, כל מדיניות ההגבלות, שהיא לא חלק מהדיון שלי כרגע, מתקיימת.

אשר שלמון: כרגע ישראל צריכה בין 30,000 ל-40,000 בדיקות.

אשר שלמון: יכולת הייצור היום היא באזור כמעט 80.

אשר שלמון: נגיע ל-100 כשהמעבדה בנתב"ג תעבוד, יש מעבדה נוספת שתיפתח.

יפעת שאשא ביטון: לא משנה, אנחנו יכולים להגיע ל-80,000 בדיקות, ואנחנו עושים רק מחצית.

אשר שלמון: כי זה מה שצריך כרגע.

ג'אבר עסאקלה: אמרת שיש לנו בעיה רצינית היום בחברה הערבית.

אשר שלמון: נכון, אני אמרתי בעדינות, אבל בהחלט ברור לכולנו.

ג'אבר עסאקלה: הבדיקות בחברה הערבית הן אולי בתנופה מסוימת, אבל עדיין אין מספיק בדיקות.

ג'אבר עסאקלה: אנחנו סומכים על דרייב אין או על ווק אין חדש עכשיו, אבל לא באמת מכסים את כל היישובים ולא באמת מגלים.

ג'אבר עסאקלה: כולנו יודעים שרוב היישובים האדומים היום הם יישובים ערבים.

ג'אבר עסאקלה: אחת הדרכים לצאת מהגדרה של יישוב אדום היא להזמין את כל הציבור לעשות בדיקות, ובעיקר את הבריאים, כדי לאפשר פתיחה של מסחר וכו'.

ג'אבר עסאקלה: חברים, לדעתי, יש בלגן ואיבוד שליטה.

ג'אבר עסאקלה: אני רוצה לחזור ולשאול שאלה ששאלנו לפני כמה שבועות בעניין הפרסום והעלאת המודעות בחברה הערבית.

ג'אבר עסאקלה: האם זה עובד?

ג'אבר עסאקלה: הערכתם שזה עובד?

ג'אבר עסאקלה: התוצאות בשטח אומרות שזה לא עובד.

ג'אבר עסאקלה: כל שבוע וכל יום אנחנו מגלים זאת מחדש.

ג'אבר עסאקלה: למשרד הבריאות יש כמה פרסומות בערבית, אבל לא עושים את העבודה כמו שצריך בחברה הערבית.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נתייחס לזה בדיון הבא.

אשר שלמון: זה דיון אחר, אנחנו יכולים להשתפר בסוגיה הזו.

אשר שלמון: אנחנו נשמח לכל עזרה ועצה טובה.

אשר שלמון: אני בטוח שאיימן סייף הוא איש פתוח לחלוטין והוא לא אומר לא לשום רעיון טוב שעולה.

אשר שלמון: שוב, כמה שאוכל לסייע, אשמח לסייע.

אשר שלמון: ניתן לראות פה את המדינות שעלו.

אשר שלמון: לגבי יוון - אני חתכתי את תאריך הסיווג שהיה באוגוסט או ספטמבר, ובחיתוך הקודם, לא האחרון שהפך אותה לאדמה, זה הסבר למה יוון לא הפכה לאדומה בפעם שעברה.

אשר שלמון: עו"ד שפרכר חשב שזה אבסורד שיוון שבוע שעבר עדיין אדומה.

אשר שלמון: היה לכך הסבר מאוד ברור למה אי אפשר היה לפי הקריטריונים שבועיים קודם לקבוע כך.

אשר שלמון: שוודיה לאורך כל הדרך היא אדומה.

יפעת שאשא ביטון: הנתונים פה, למעט איסלנד, כולם מאוגוסט, כשאתם אמרתם שכל שבועיים - - -

אשר שלמון: ברשותך, תאריך כניסה למעמד מדינה ירוקה - הנתונים כולם הם מאמצע אוקטובר.

אשר שלמון: זה תאריך הסיווג.

אשר שלמון: את רואה את התאריך שהמדינה הוכרזה כירוקה.

יפעת שאשא ביטון: כל הנתונים שנמצאים כאן הם למעשה מהשבועיים האחרונים?

אשר שלמון: נכון.

אשר שלמון: זה היה לפני שבועיים.

אשר שלמון: כלומר, בסיווג הקודם שבו בריטניה הוכרזה כאדומה ויוון לא.

אשר שלמון: עלתה השאלה מהו האבסורד הזה וזה ההסבר לאבסורד הזה.

אשר שלמון: יוון לא ענתה לקריטריונים כדי להפוך למדינה אדומה ולכן היא נשארה.

אשר שלמון: אגב, פה המגמה היא משמעותית כי נראתה כבר מגמה ביוון, מה שבאמת גרם לכך שהסיווג קוצר ואנחנו עשינו.

אשר שלמון: אלו הנתונים של האיחוד האירופי.

אשר שלמון: מי שחושב שהאיחוד האירופי מכניס פר בדיקות, אז ההמלצות של ה – European Council הן להכניס את המדינות שהן ברשימה הזו: אוסטרליה, יפן, ניו זילנד, רואנדה, סינגפור, קוריאה, תאילנד ואורוגוואי – כולן מדינות שגם אצלנו הן ירוקות.

אשר שלמון: מבחינה זו, אנחנו מאוד דומים לאיחוד האירופי.

אשר שלמון: סין, שאתמול החלטנו להמליץ למנכ"ל לשקול להעביר אותה השבוע למדינה ירוקה, גם היא הוגדרה גם על ידי האיחוד כמדינה, אבל הם טוענים שהסינים לא משתפים פעולה, ועד שהם לא ייצרו איזשהו מנגנון הדדיות הם בינתיים לא מכריזים על סין ככזו.

אשר שלמון: שאלתם על מודלים, ואני רוצה לדבר איתכם על מודלים שכרגע נמצאים בתנור ויעניינו אתכם.

אשר שלמון: עוד רגע אגיע לתיירות, אבל לפני כן מודל אנשי עסקים.

אשר שלמון: אנחנו מחפשים ליצור מודל לאפשר לישראלים שצריכים לנסוע לנסיעה חיונית, לא בהכרח נסיעת עסקים, גם הלוויה או דיון באיזשהו ארגון אקדמי או אחר היא נסיעה חיונית, לשהיות של עד 96 שעות, חזרה לבידוד של חמישה ימים ובדיקת קורונה.

אשר שלמון: יש כרגע עדיין התנגדות מובהקת גם על ידי גופי אמ"ן מסוימים שעושים את חקר הנתונים וגם על ידי בריאות הציבור, עם חשש שהדבר הזה יכניס תחלואה.

אשר שלמון: ברור לכולנו שצריך לייצר מודל כזה.

אשר שלמון: הוא יהיה מוגבל במספר אנשים, וככל שיהיה מוגבל, הוא יכניס תחלואה במידה נסבלת.

אשר שלמון: זה כרגע על שולחנו של השר ואני מקווה שתהיה פה החלטה בימים הקרובים.

אשר שלמון: לא אכנס לפרטים מפאת קוצר הזמן, אבל יש מערכת מחשובית שלמה שתטפל בזה בתקווה באמת שנוכל לייצר נסיעות.

יוראי להב-הרצנו: בשקפים של כל המתווים, גם הקפסולות וגם הנסיעות החיוניות וגם השקף הקודם שהוא המשך של השקף הזה, יש טרם אושר.

יוראי להב-הרצנו: אני אשמח לדעת כי אנחנו כבר עושים את הדיון השני.

אשר שלמון: נכון, אסביר באיזה שלב זה.

אשר שלמון: אמרתי, זה על שולחנו של השר.

אשר שלמון: קפסולת תיירים, וזה יהיה השקף הבא שלי, אושר בכל הדרגים המקצועיים.

יוראי להב-הרצנו: כן, אבל גם נסיעות חיוניות

אשר שלמון: על נסיעות חיוניות היו כבר שני דיונים אצל השר, הוא יצטרך לקבל החלטה – זה שם.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו מבינים שזה נושא שנוגע להרבה מאוד ישראלים ושמהווה פגיעה בחירויות הפרט.

יוראי להב-הרצנו: לפי המתווה שאתה מפרט אותו, אפשר לעשות את זה ברמה הבריאותית, כולל הקמת המעבדה בנתב"ג.

יוראי להב-הרצנו: למה זה לא קורה?

אשר שלמון: לא.

אשר שלמון: אם אנחנו מדברים על נסיעות חיוניות לחו"ל, ההערכה של גורמי המקצוע היא שזה יכניס תחלואה יתרה לישראל – לא זה הדיון.

אשר שלמון: הדיון הוא עד כמה אנחנו מוכנים לספוג ומה הם הכלים הנכונים למזער אותה.

אשר שלמון: ברור לכולנו, ובהנחה, ונקווה, שיש לנו עוד שבעה-שמונה חודשים, וריאלית אולי עוד שנה לחיות, אי אפשר למנוע נסיעות דחופות וקצרות לחו"ל, צריך לייצר מתווה.

אשר שלמון: לכן, אנחנו חשבנו, ואני יכול לדבר בשם עצמי ואחרים, ואולי גם המשנה למנכ"ל שיהיה פה עוד מעט, שניתן לקבוצה מאוד מוגדרת ומובחנת, תחת בקרה ברורה, לייצר את אותו מתווה מקוצר של חמישה ימים.

יוראי להב-הרצנו: המודל הזה הוא אחלה.

יוראי להב-הרצנו: בעיניי המתווה עונה על הדרישות.

יוראי להב-הרצנו: השאלה היא למה - - -

אשר שלמון: כפי שאני אומר, המודל הזה נמצא אצל השר שלנו לדיון.

אשר שלמון: מאחר ויש לא מעט התנגדויות מצד גורמי המקצוע, הוא יצטרך לקבל החלטה.

יוראי להב-הרצנו: אפרופו, הנתונים שאתה אומר שאתם חושבים שזה יכניס יותר תחלואה - לפי הנתונים שיש בידי משרד הבריאות, מספר הנדבקים ששבו מחו"ל לאחרונה או לפני שהשמיים נסגרו נמוך יותר ממה שקיים בארץ.

יוראי להב-הרצנו: זאת אומרת, אחוז הנדבקים ששבו מבין החוזרים נמוך מבין אחוז הנדבקים בתוך ישראל.

אשר שלמון: ככל שאנחנו בתחלואה גבוהה בארץ כך אחוז התחלואה שמיובאת מחו"ל נמוך יותר, וככל שמצבנו ישתפר והמצב באירופה יחמיר זה יתהפך.

אשר שלמון: זה הרי משחק של עליות וירידות, של גלים - זה ברור.

יפעת שאשא ביטון: הכול פה זה משחק אחד גדול, זו התקלה.

אשר שלמון: לא התכוונתי ב"משחק" ברמות הציניות.

יפעת שאשא ביטון: לא.

יפעת שאשא ביטון: אני יודעת למה התכוונת, אבל זה פשוט - - -

אשר שלמון: אתה כל הזמן מתמודד עם מציאות משתנה.

אשר שלמון: אתה פעם אחת בשיא הגל ואחרים ירוקים, וכמה שבועות לאחר מכן אתה יוצא מהגל ואחרים נכנסים לשיא.

אשר שלמון: ככה גם צפוי שיהיה בחודשים הקרובים.

יוראי להב-הרצנו: אולי נגבש מודלים שיאפשרו את המשך החיים התקינים בישראל לצד הקורונה, ולא כל פעם לסגור את כולנו.

יפעת שאשא ביטון: נדבר על זה בדיון הבא.

אשר שלמון: נדבר על זה.

אשר שלמון: כמעט שום מדינה במדינות ה-OECD לא מאפשרת כניסה ללא בידוד, אתם יודעים את זה.

אשר שלמון: רוב מדינות ה-OECD בכלל לא מאפשרות לישראלים להיכנס.

אשר שלמון: מדינות שוויתרו על בידוד תמורת בדיקות כמו גרמניה, חזרו בהן.

אשר שלמון: אנחנו במצב מורכב.

אשר שלמון: אני רוצה לדבר על הקפסולות לתיירים – זה נושא שעלה באופן מאוד כואב בוועדה האחרונה וברור לכולנו שהוא צריך פתרון.

אשר שלמון: אנחנו ביחד עם משרד התיירות גיבשנו את המתווה הזה לתת אישורי כניסה לקבוצות מאורגנות ממדינות ירוקות לישראל.

אשר שלמון: לצערנו, אירופה הלכה ונהייתה אדומה, מה שמשאיר פוטנציאל כרגע לקנדה ולמדינות המזרח - תיירות מיפן, מדרום קוריאה, ועוד מספר מדינות.

אשר שלמון: האישור ניתן על ידי רשות האוכלוסין, בהמלצת משרד הבריאות.

אשר שלמון: לכל חברי הקבוצה שיגיעו תהיה כמובן פוליסה בריאותית שכוללת טיפול בקורונה.

אשר שלמון: כולם ייבדקו לפני הכניסה לישראל.

אשר שלמון: גם המדריכים וגם המלווים והנהגים ייבדקו.

אשר שלמון: המטרה היא לאפשר להם לטייל בארץ במסגרת קפסולה עם אכילה בחדרי אוכל נפרדים, התניידות באוטובוס ייעודי ורישום מאוד מדוקדק בכניסה גם לאתרי תיירות כך שהיה ותהיה תחלואה אז שנוכל לאתר ולבודד מוקדם.

אשר שלמון: כמובן משרד התיירות התחייב להפעיל חמ"ל קבוע שייתן מענה, מקרים ותגובות לכל אירוע שיהיה.

אשר שלמון: לסיכום, אין סגירת שמים וחלק גדול של המדינות אינן מטילות בידוד – דבר שנאמר פה על ידי חלק מהמשתתפים.

אשר שלמון: אמרתי שגרמניה חזרה בה והיא דורשת היום בידוד.

אשר שלמון: צרפת בכלל אוסרת כניסת זרים, למעט אותן שמונה מדינות שהזכרתי, ודורשת בידוד באישורים מיוחדים.

אשר שלמון: אף אחד לא רוצה להגיע לתחלואה בצרפת, המצב שם באמת קשה.

אשר שלמון: אני חושב שהצגתי את סוגיית הסיווג של המדינות.

אשר שלמון: עלתה שאלה מה קורה עם מדינות שעושות סקרים גדולים, וגם אתה שאלת.

אשר שלמון: יש את הדוגמה של סרביה שעשתה סקר אנטיגנים גדול עכשיו.

אשר שלמון: אנחנו גם עשינו סקר סרולוגיה, אבל זה לא מוצא חולים, זה רק אומר מי שהיה פעם חולה.

יפעת שאשא ביטון: גם הסקר שעשינו הוא סקר שאי אפשר להסתמך עליו כי הוא מדגם נוחות, הסתיים הרבה קודם לסגר השני.

יפעת שאשא ביטון: בואו לא ניכנס למקומות האלה.

אשר שלמון: אני לא נכנס למתודולוגיה של הסגר שבוצע פה בקיץ.

יפעת שאשא ביטון: אבל כבר עשינו, לפחות היינו עושים את זה כמו שצריך.

אשר שלמון: קופות החולים לא יבצעו סקר מובהק, אבל בהחלט יתחילו בדיקות סרולוגיה רחבות, להערכתנו, במחצית השנייה של החודש.

אשר שלמון: יהיו לנו נתונים, גם הם עם בייסים שונים שלא אגע בהם.

אשר שלמון: לגבי בדיקות אנטיגן – אנחנו הכנסנו לארץ את מערכות של האנטיגן כמו: סופיה ואחרות.

אשר שלמון: שוב, הבדיקות האלה לא מאוד טובות באוכלוסיות שבהן התחלואה יחסית היא נמוכה, ושוב, בגלל שה - false negative הוא קרוב ל-30%, וזה אומר שאתה מפספס הרבה מאוד אנשים.

אשר שלמון: זה טוב לסרוק אוכלוסיות, להבין פחות או יותר איפה אתה נמצא, או לחלופין בחדר מיון כשאתה חייב למצוא חולה ואתה עושה בדיקה מהירה, זולה, שמצביעה על מי שהוא באמת כן חולה – שם זה יעיל.

אשר שלמון: מה שהסרבים עשו לעינינו לא יעיל עד הסוף.

רונן שניר: לגבי בידודים – כמה מרבית מהמדינות מבקשות?

רונן שניר: אנחנו רואים כאן חמישה.

רונן שניר: זה חמישה ימים בידוד ולא 14 ימים.

רונן שניר: אתה אומר שגרמניה חזרה.

אשר שלמון: גרמניה לא מאפשרת כניסת זרים בכלל.

אשר שלמון: זו מדיניות כלפי התושבים שלהם, וזה חמישה ימים פלוס בדיקות.

אשר שלמון: עדיין מדינות כמו: אנגליה, קנדה, כרגע, למיטב הבנתי, הולנד, בלגיה ואחרות, דורשות 14 ימי בידוד מכל מי שחזר ממדינה אדומה.

יפעת שאשא ביטון: ד"ר שלמון, תודה רבה על המצגת.

יפעת שאשא ביטון: אני מוכרחה לומר שתוך כדי זה שדיברת אני גם ניסיתי לעיין בה קצת יותר לעומק.

יפעת שאשא ביטון: ציפינו לקבל את זה לפני כן כדי שאוכל לבחון אותה ולהתייחס כמו שצריך.

יפעת שאשא ביטון: אני שומרת לנו את הזכות לעבור על המצגת אחר כך שוב בצורה קצת יותר מדוקדקת.

יפעת שאשא ביטון: עולות פה כל מיני שאלות.

יפעת שאשא ביטון: רק אומר לפרוטוקול, כי זה נאמר במהלך הדברים - אתה אמרת שאין אינטרס למדינת ישראל לעשות הרבה בדיקות היום, אני חושבת שיש אינטרס מאוד גדול למדינת ישראל לעשות כמה שיותר בדיקות.

יפעת שאשא ביטון: הרי זו הייתה המדיניות שהם קבעו, רק שלצערנו זה הולך ומשתנה בהתאם לתקופות השונות.

אשר שלמון: אני חייב להזכיר לכולם את הגל הראשון שבו הואשמנו על ידי לא מעט מומחים שהגיעו גם לכנסת, שאנחנו לא מייצרים מספיק בדיקות.

אשר שלמון: בעיניי יש לפחות פוליטיקאי אחד שטען לאורך כל הדרך שמה שחסר בישראל זה יותר ויותר ויותר בדיקות, ולבדוק את כולם.

יפעת שאשא ביטון: אני אומרת שצריך.

יפעת שאשא ביטון: אתה אמרת שאין הצדקה עכשיו לעשות יותר מ-40,000 בדיקות.

יפעת שאשא ביטון: אני אומרת שאם יש לנו יכולת לעשות כמה שיותר אז שנעשה כמה שיותר ונקבל נתונים אמיתיים.

יפעת שאשא ביטון: צריך לדבר גם לגבי המתודולוגיה של זה.

יפעת שאשא ביטון: באופן עקרוני, אני חושבת שאנחנו בהחלט כן יכולים לנצל את ה capacityשלנו, ואנחנו לא עושים את זה.

יפעת שאשא ביטון: בכל מקרה, תודה רבה על המצגת.

אשר שלמון: ברשותכם, אני חייב לעבור לוועדת החוץ והביטחון בעוד עשר דקות.

אשר שלמון: אני מתנצל שאצא.

יפעת שאשא ביטון: מאה אחוז.

יפעת שאשא ביטון: דוד שפרכר, בבקשה.

יפעת שאשא ביטון: לא שומעים אותו.

יפעת שאשא ביטון: פתחתם את הזום?

יפעת שאשא ביטון: מישהו מוכן להשמיע קול כדי שנראה אם זה תקלת מערכת?

ג'אבר עסאקלה: לפני רגע היינו בדיון על תשתיות אינטרנט בפריפריה, ומסתבר שגם בכנסת - - -

אשר שלמון: גם במרכז הן בעייתיות.

יפעת שאשא ביטון: אני תוהה אם אותן תקלות שמע ישנן בוועדות נוספות.

דוד שפרכר: בוקר טוב מדובאי.

דוד שפרכר: בהחלט כמו שדיווחתי, אתמול הגעתי לפה על הטיסה הראשונה הישירה מתל אביב לדובאי.

דוד שפרכר: כולנו, 180 נוסעים, עברנו בדיקת קורונה.

דוד שפרכר: נשלחנו לבידוד ותוך שש שעות שוחררנו כבר מבידוד עם תוצאות הבידוד של כל אחד מאיתנו באס אם אס, וכל אחד יצא לדרכו, לישיבות, לעסקים וכו'.

דוד שפרכר: קודם כול, אני רוצה להודות לד"ר שלמון שהביא סוף סוף אחרי חודשים את כל הנתונים האלה.

דוד שפרכר: אני רואה את המתווים ואנחנו מדברים על המתווים האלה כבר מהישיבה הראשונה, ברביעי באוגוסט, והשאלה, ד"ר שלמון, מתי המתווים האלה יאושרו.

דוד שפרכר: כיוון שמדי שבוע-שבועיים אתה מעדכן אותי, ואני יודע שאתה באופן אישי מאוד מאוד עובד ופועל עבור המתווים האלה, אבל מה מונע את קבלת ההחלטה?

דוד שפרכר: פרסום המתווים ללא יישום של המתווים לא שווה לנו כלום.

דוד שפרכר: זה לא שווה לאנשי עסקים ולעשרות משפחות שעדיין לא יכולות להגיע לפה.

דוד שפרכר: אני מחזיר אותנו לדברי חבר הכנסת יוסי טייב משבוע שעבר.

דוד שפרכר: מה מונע ומתי?

דוד שפרכר: בשבוע שעבר אמרת לנו שמתווה אנשים עסקים יאושר כנראה עד 15 בנובמבר, ונכון לעכשיו אין לנו תאריך.

דוד שפרכר: אנחנו דיברנו על מתווה לתיירים - אין.

דוד שפרכר: רשימת המדינות הירוקות היא כמעט עכשיו אפסית מבחינת תיירים.

דוד שפרכר: יש הרבה בתי מלון שניזונים על תיירות, לדוגמא, מארצות הברית, מאירופה, וכפי שזה נראה כרגע אין להם שום אופק.

דוד שפרכר: מה אנחנו עושים?

דוד שפרכר: אני שוב ושוב חוזר על כך שאנחנו צריכים להגיע למתווה כלל רוחבי, אדום, ירוק, עם בדיקות.

דוד שפרכר: לדוגמא, לומר שמה שאנחנו עברנו כאן בדובאי אתמול בערב לא מקובל, זה לא נכון.

דוד שפרכר: יש הרבה מדינות בעולם, לדוגמא, צרפת, שמי שנכנס לצרפת עושה בדיקת PCR גם בשרל דה גול, ולאחר מכן הוא משוחרר.

דוד שפרכר: יש באמת יותר ויותר מדינות כאלה.

אשר שלמון: עו"ד שפרכר, אני יכול להיכנס לצרפת היום?

דוד שפרכר: כמו שדיווחתי בשבוע שעבר, וגם חבר הכנסת יוסי טייב דיווח מהשיחות שהוא קיים עם שגריר צרפת בישראל, ואני עם המקבילים שלי בנציבות האיחוד האירופאי, נאמר לנו חד משמעית שאם נתחיל לנהל משא ומתן רציני על הדדיות בין המקומות יש על מה לדבר, ובמיוחד גם אחרי שיפור מעמד ישראל.

יפעת שאשא ביטון: לא ניכנס לוויכוח הזה כי זה מיותר.

אשר שלמון: משרד החוץ יכול לספר לך שאין דבר כזה.

אשר שלמון: רוב האיחוד האירופי לא מוכן לדבר איתנו, נקודה.

יפעת שאשא ביטון: ד"ר שלמון, רק התייחסות לגבי האישור של המתווים.

אשר שלמון: לגבי האישור – עו"ד שפרכר יודע טוב מאוד.

אשר שלמון: הוא אמר שחודשים מחכים לקריטריונים.

אשר שלמון: לדעתי, הוא קיבל את זה לפני כבר תקופה מראש רת"א, אבל נעזוב את זה.

אשר שלמון: יודע עו"ד שפרכר שלגבי מתווה לאנשי עסקים, אני הערכתי שההחלטה תהיה באמצע נובמבר.

אשר שלמון: אנחנו בתשעה, ויש לנו עוד כשבוע עד אז.

אשר שלמון: שוב, זו החלטה ברמה מיניסטריאלית של השר לאחר ששמע את כל הדעות.

אשר שלמון: הוא יחליט לכאן או לשם.

אשר שלמון: לגבי מתווה התיירים - בעיניי כרגע אין עיכובים, ואני רוצה להאמין שזה ייסגר ממש בזמן הקרוב.

אשר שלמון: אני אבדוק את זה לאחר הישיבה.

יפעת שאשא ביטון: מתי אנחנו צפויים לקבל אישור על שני המתווים הללו?

אשר שלמון: לגבי מתווה התיירים – אני כרגע לא רואה מניעה מהצד שלנו.

אשר שלמון: אני מניח שזה ירוץ עוד השבוע.

אשר שלמון: לגבי מתווה אנשי עסקים - השר צריך להחליט.

אשר שלמון: הוא שמע את הדעות השונות, גם את הדעות המתנגדות, והוא יצטרך להחליט בתקופה הקרובה.

אשר שלמון: אני מניח שנצא עם החלטה ברמת משרד, כפי שעו"ד שפרכר שמע ממני, באמצע נובמבר.

יפעת שאשא ביטון: כדי שנוכל לעקוב ולא לטרטר אתכם כל פעם לדיון רק בשביל לתת את זה, נבקש עדכון מהמשרד ביום שני בשבוע הבא לגבי שני המתווים הללו.

יפעת שאשא ביטון: אם נראה שאנחנו לא מקבלים נתונים, נכנס דיון, אם אנחנו נקבל את זה בתקשורת, זה יהיה מצוין.

אשר שלמון: אם זה יתקע אתם תזמינו אותי שוב.

יפעת שאשא ביטון: בזה תהיה בטוח.

יפעת שאשא ביטון: לגבי המעבדה בנתב"ג – היום חונכים אותה.

יפעת שאשא ביטון: מתי היא צפויה להיכנס לפעולה?

אשר שלמון: מבחינתנו, יש לה רישיון, היא יכולה לעבוד.

אשר שלמון: שוב, זו לא מעבדה שלנו ולכן אני לא יכול להתחייב בשם הבעלים, אבל מבחינת הרגולציה היא היתה יכולה להתחיל לעבוד בעשר בערב במוצאי שבת כשהאישור ניתן.

יפעת שאשא ביטון: עו"ד שפרכר, תחזור בשלום.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

דוד שפרכר: תודה.

יפעת שאשא ביטון: מה קורה עם המעבדה?

יפעת שאשא ביטון: תוך כמה ימים היא נכנסת לפעולה?

גדי רפאלי: לגבי המעבדה – היום בבוקר קיבלנו רישיון עסק חתום, ומבחינת רישיון המעבדה, משרד הבריאות אישר את רישיון עסק חתום, כפי שנאמר.

גדי רפאלי: אנחנו עכשיו נכנסים לתהליכים אחרונים של תיקופים, של עליית מערכת מחשוב ואפליקציה לאוויר, ותוך מספר ימים נוכל להתחיל במתן שירותים לציבור הנוסעים.

יפעת שאשא ביטון: מה זה "מספר ימים"?

יפעת שאשא ביטון: כמה?

יפעת שאשא ביטון: האם זה שבוע, שבועיים?

גדי רפאלי: אם כל הבדיקות יעברו בהצלחה, אנחנו מתכוונים להתחיל בתחילת השבוע במתן השירותים.

יפעת שאשא ביטון: תחילת שבוע הבא – אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נבקש לקבל מכם הודעה לוועדה שאכן המעבדה יוצאת לדרך.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לכם.

גדי רפאלי: בסדר גמור.

יפעת שאשא ביטון: ד"ר שלמון, תודה רבה גם על המצגת, הנוכחות והסבלנות.

יפעת שאשא ביטון: מידן, בבקשה.

מידן בר: אנחנו כבר פה כמה פעמים.

מידן בר: אני חושב שהמילה "מתווה" היא לא נכונה, צריכים מדיניות.

מידן בר: זה ייקח שנה, במקרה הטוב כמו שאמר אשי.

מידן בר: אני חושב שההסתכלות על העולם היא חשובה, אבל היא לא נכונה.

מידן בר: בסוף מדינת ישראל את היסודות שיאפשרו לה תעופה.

מידן בר: אנחנו צריכים מה שנקרא traffic .

מידן בר: לא משנה מאיפה ולא משנה מי מגיע, הוא צריך להיות בריא, ואת זה צריך לכוון.

מידן בר: לא משנה הצבע.

מידן בר: זה מוזר, אנחנו כל הזמן מנסים לתפוס את הגל ולא מצליחים לתפוס אותו בזמן.

מידן בר: תעופה לא עובדת כמו תחנת מוניות, תעופה צריכה למכור כרטיסים לשנה קדימה.

מידן בר: כלומר, תעופה צריכה למכור כרטיס לאוסטרליה, בין אם היא ורודה, אדומה סגולה או ירוקה, כי היא צריכה למכור כרטיס יחד עם בדיקת קורונה, כנראה יותר מבדיקה אחת, יחד עם בידוד כזה או אחר ומגבלות כאלו ואחרות.

מידן בר: מה שאנחנו עושים פה למעשה זה סוג של פאזל.

מידן בר: לא נעים להגיד, כל דבר כזה ממתין לאישור חודשים, ואנחנו עובדים עם אשי במכלול תעופה.

מידן בר: התלות שלנו במדינות העולם היא לא רלוונטית, ואסביר לכם למה.

מידן בר: אנחנו צריכים לאפשר לישראלים לצאת.

מידן בר: מי שיקבל אותנו – יקבל אותנו.

מידן בר: היום זה אחד, מחר זה מישהו אחר.

מידן בר: צריך גם לאפשר לאנשים אחרים להיכנס אלינו, וזאת בהתאם לקריטריונים של תחלואה, לא בהתאם למה רשום לו בדרכון ואיפה הוא נולד.

מידן בר: אנחנו שמונה חודשים בדבר הזה, ובקצב הזה בעוד שמונה חודשים נהיה באותו מקום.

מידן בר: אם כל פעם אנחנו מנסים לדגום נקודה אחת קטנה, כנראה לא נצליח.

מידן בר: כמו שאמרה יושבת-ראש הוועדה, מבחינת מספרי חולים שמגיעים ממדינות מסוימות, האחוזים הם מאוד קטנים.

מידן בר: אנחנו לרוב פחות מחצי אחוז.

מידן בר: אם יש בעיה עם טורקיה, צריך לעצור את זה.

מידן בר: אנחנו עם טורקיה כבר חודשים מביאים חולים ממדינות אדומות.

מידן בר: הם טסים לפה בין חמש לעשר טיסות ביום, וזה מטורף.

מידן בר: עוצרים כשיש בעיה.

מידן בר: אם אין בעיה להביא אנשים ממקומות כאלה ואחרים, ולא משנה צבעם כי אנחנו רואים שלא מגיעים חולים, תנו להם להגיע.

מידן בר: לצערנו, הסגר השלישי הוא כבר לא מונח גס, הוא כנראה לפתחנו ומתחילים לדבר עליו.

מידן בר: תעופה צריכה לדעת תוך כדי סגרים.

מידן בר: אנחנו עושים את זה במלחמות, אנחנו נעשה את זה גם בקורונה.

מידן בר: בסוף התעופה היא לא מסוכנת ולא מסכנת, ההיפך.

מידן בר: יש אינסנטיב לנוסע לקנות היום כרטיס טיסה כי הוא יודע כשהוא הולך עם המשפחה שלו הוא נבדק, הוא נוסע למקום הוא נבדק, וכמו שיגידו לכם הרבה מאוד אנשים שנסעו, בסוף כשאתה מגיע למקום בעולם, אתה מרגיש יחסית נורמלי וכשאתה חוזר לנחיתה בישראל אתה מרגיש את הדיכאון, ואין שום סיבה.

מידן בר: זו מדינה שיכולה לעשות את הדברים הכי מופלאים שאפשר, בריאותיים, מדעיים, טכנולוגיים.

מידן בר: אני ורונן טסים לפרקים.

מידן בר: אנחנו מגיעים להונג קונג ואנחנו יודעים איך זה מרגיש.

מידן בר: אנחנו יודעים שיש אפליקציה וזה עובד ושלוש דקות אתה במלון, אתה יוצא ממנו או לא יוצא ממנו, ונגמר הסיפור, ואתה חוזר ארצה.

מידן בר: זאת אומרת, אפשר לעשות את זה.

מידן בר: אומרים עכשיו קפסולה לתיירים.

מידן בר: אתה רואה פה עשרה תיירים שיגיעו מקנדה בקפסולה עם נהג צמוד ומדריך צמוד?

מידן בר: כך כלכלה לא תעבוד.

מידן בר: נכון, איש העסקים שחייב להגיע, יגיע.

מידן בר: אבל לא על זה בנויה תעופה, תעופה בנויה על מסות ועל traffic.

מידן בר: שוב, אשי הוא יושב-ראש המחלקה ליחסים בין-לאומיים במשרד הבריאות.

מידן בר: שימו רגע את הבין-לאומיות בצד, בואו נדאג ללאומיות, לנו, שיהיו לנו מעבדות שעובדות כל הזמן, שיהיו חברות שיצליחו למכור כרטיס ב- traffic מסוים.

מידן בר: דוגמה מלפני יומיים - כשטיסת ניו יורק חולפת את טיסת פריס, ועל טיסה אחת יש 40 נוסעים מתוך 250 ועל טיסה אחרת יש 60 נוסעים מתוך 250, אתה לא צריך להיות גאון גדול להבין שתוך שבועיים-שלושה זה נגמר.

מידן בר: זה ייגמר ואנחנו נתכנס כאן עוד פעם כדי לדבר על המילה "מתווה".

מידן בר: אין, מתווה נגמר.

מידן בר: לפני שלושה חודשים זה מתווה, עכשיו זה מדיניות.

מידן בר: זה שנה קדימה.

מידן בר: אם אין לנו בשנה הזו דרך רפואית להכניס לפה אנשים ולהוציא אותם, אם אין לנו מעבדות שעובדות ואם אין לנו נתונים שמפורסמים באתרים כל הזמן - - -.

מידן בר: אם תיתנו את הנתונים שאנחנו קוראים פה עכשיו לעסקים הקטנים הם יגידו לכם שנפלתם על הראש.

מידן בר: זה אנשים בודדים שבאו מבלרוס, ולא משנה מאיזה מדינה, על מאות אנשים שבאו לפה.

מידן בר: אני מנסה להגיד שצריך להעביר את הדיון לשלב הבא, ויש לי המון הערכה למה שקורה פה.

מידן בר: אי אפשר לשחק את הפינג פונג הזה עם החלטת השר באמצע נובמבר, ואני מצטער שאני מדבר כך.

יפעת שאשא ביטון: אבל בסוף הם מחליטים, אנחנו פה כדי להאיץ את התהליכים וכדי לשנות את הכיוון של הספינה.

מידן בר: אם נשאיר את ההחלטות רק בידי מקבלי ההחלטות זה מצוין, אבל מקבלי ההחלטות צריכים סיוע, לכן אנחנו כאן.

יוראי להב-הרצנו: מידן, בעיניי אתה מדבר דברי טעם, וזו גם רוח הוועדה – לראות איך אנחנו מייצרים פה שגרת חיים לצד הקורונה כי הדבר הכי קל זה לנעול אותנו בבית.

יוראי להב-הרצנו: האם הבעיה שאתה מזהה במדיניות היא בישראל?

יוראי להב-הרצנו: זאת אומרת, העובדה שאין מדיניות של משרד הבריאות, התחבורה, שמאפשרת יציאה וכניסה או שמדובר בבעיה יותר מורכבת?

יוראי להב-הרצנו: כי כמו שד"ר שלמון שאל, אני לא יכול להיכנס היום לרוב מדינות העולם.

יוראי להב-הרצנו: אתה דיברת על אינטרס ההסתמכות שבלעדיו אין אפשרות.

יוראי להב-הרצנו: אני לא אקנה היום כרטיס לאיטליה.

יוראי להב-הרצנו: אימא שלי שליחה במרסיי ואני לא אקנה כרטיס לעוד חצי שנה למרסיי כי אני יודע שיכול להיות שאני לא אוכל להיכנס לשם.

מידן בר: אני חושב שהבעיה שלנו היא שאנחנו תולים את התעופה הישראלית הקטנה, אבל החשובה, במה שקורה בעולם.

מידן בר: מה שקורה בעולם משתנה.

מידן בר: אתה יודע מה לא משתנה?

מידן בר: מה שקורה פה, וזו הבעיה.

יפעת שאשא ביטון: יוראי שאל שאלה מצוינת.

יפעת שאשא ביטון: הוא אומר שגם אם התעופה הישראלית תוביל לצורך העניין תיירים למדינה מסוימת אבל המדינה הזו לא קולטת אותנו, אז מה עושים?

מידן בר: זה נכון.

מידן בר: ראשית, יש מדינות שקולטות אותנו.

מידן בר: שנית, תעופה לא רק מוציאה ישראלים למיקונוס, היא גם מכניסה אנשים לכאן.

מידן בר: אנחנו מדינה עם אקלים נוח.

מידן בר: האירופאים הולכים לחורף, התיירות בחורף היא לישראל.

מידן בר: אפשר להכניס לישראל.

מידן בר: אני רוצה שהמלונות בישראל יתמלאו ושהנוסעים יגיעו בתעופה ישראלית, אני לא רוצה להוציא את השקל האחרון שנשאר פה לישראלי ליוון – אין סיבה.

יפעת שאשא ביטון: אבל שזה יהיה בזהירות.

מידן בר: אבל אפשר.

מידן בר: הפחד או החשש המוצדק להכניס אנשים לישראל בהתאם לרמת תחלואה בעולם, הוא חשש שצריך לנהל אותו, כי אם אתה עושה את הבדיקות הנכונות ויש לך את הדרכים הנכונות אתה יכול.

מידן בר: הרי בסוף הם יכניסו לפה אנשי עסקים ויכניסו לפה תיירים בקפסולות אז מה זה משנה?

מידן בר: איש עסקים יגיע לפה בסוף ממדינה אדומה ויהיו חולים שיגיעו ממדינות אדומות, האם נסגור עכשיו את השמיים?

מידן בר: אין שום סיבה.

מידן בר: אנחנו צריכים את המנגנונים האלה.

מידן בר: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה על הדברים, מידן.

יפעת שאשא ביטון: אני מסכימה לגמרי שצריך לראות איך מייצרים כאן מדיניות, אנחנו גם נבקש את זה.

יפעת שאשא ביטון: אני גם אומר משהו גם לגבי המתווים, וגם מי שנמצא איתנו בזום.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת אבוטבול, בבקשה.

משה אבוטבול: אני רוצה לברך את המדינה ואת ראש הממשלה על זה שבזמן שאנחנו נמצאים פה הם חונכים מעבדות קורונה בנמל התעופה, מעבדות שייתנו אולי סוג של בטיחות בעניין שמיים פתוחים.

משה אבוטבול: אני בעד זה ושיהיו אפשרויות שלא יסכנו אנשים.

משה אבוטבול: אנשים חושבים ששמיים פתוחים זה רק תיירות או טיולים.

משה אבוטבול: אני רוצה לדבר בשמם של רבים שבאמת מאוד מאוד נפגעים מהסגירה.

משה אבוטבול: מדובר בראשי מוסדות ועמותות שהיו רגילים מפעם לפעם לנסוע להביא תרומות מחוץ לארץ, אבל האפשרות הזו נסגרה.

משה אבוטבול: ברור שהיום אפשרי לעשות את זה דרך מייל ודרך זום, אבל אין כמו פגישה פרונטלית עם אותו נדיב שתורם.

משה אבוטבול: לפני כמה ימים הייתי ב"לקט ישראל".

משה אבוטבול: הם אמרו לי שיש הרבה בקשות בתקופה הזו ושהם לא יכולים להתקדם עם תרומות.

משה אבוטבול: הם משיבים ריקם אנשים שאין להם מה לאכול.

משה אבוטבול: כלומר, האחד קשור בשני.

משה אבוטבול: לכן, הדיון הזה הוא דיון מבורך.

משה אבוטבול: מאוד הייתי רוצה שנגיע לאיזשהו מתווה, בעזרת השם, כדי שכן נוכל לאפשר לאנשים לטוס, ובפרט שתהיה אפשרות ופריבילגיה לאנשים שהחלימו מקורונה לנסוע כי הם לא מדביקים ולא נדבקים במידה מסוימת.

מידן בר: אנחנו הרי עוסקים בניהול סיכונים.

מידן בר: מהו כמות החולים או אחוז החולים שאנחנו יכולים לקבל ואנחנו נקבל מכל מדינה?

מידן בר: ברגע שיש סף מסוים אתה יודע להתנהל.

מידן בר: זה לא משנה כמה חולים יש באותה מדינה, משנה כמה חולים הגיעו מאותה מדינה לכאן.

מידן בר: אפרופו טורקיה, זה מספר די מזעזע וכשאתה רואה את המספר הזה אתה עוצר.

מידן בר: אבל אם לא הגעת לשם, וברוב המדינות לא הגענו, אנחנו פחות מחצי אחוז, תאפשר – זה בדיוק העניין.

משה אבוטבול: היום באו מרומניה ארבעה, בעוד שבוע יבואו עשרה אחרים.

משה אבוטבול: זה לא משהו סטטי, זה מתחלף.

משה אבוטבול: מארצות אחרות מגיעים סוגים שונים של אנשים.

יפעת שאשא ביטון: הסיפור של הסטטיסטיקות והמספרים ושבכל חודש זה יכול להיות משהו אחר ובודקים אחוזים, הוא ברור.

יפעת שאשא ביטון: בסוף צריך להתכנס לאיזושהי פרופורציה ולנהל את הסיכונים בצורה שונה מכפי שניהלנו עד היום.

יפעת שאשא ביטון: אמר יפה מידן, מה שהיה נכון ללפני שלושה חודשים וחצי שנה, לא רלוונטי היום.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נמצאים באיזשהו אירוע מתמשך, ולצערנו יהיה פה עוד לא מעט זמן, ולכן אנחנו חייבים לראות איך אנחנו מנהלים אותו.

משה אבוטבול: גברתי בעד להחריג את המחלימים?

יפעת שאשא ביטון: אין שאלה שאנחנו צריכים לנהל את זה לנוכח מה שאנחנו יודעים היום ולא לנוכח מה שידענו לפני כמה חודשים.

יפעת שאשא ביטון: לשאלתך, ברמה האישית, אני לא יודעת.

יפעת שאשא ביטון: אני לא אשת רפואה, אבל זה נושא שנדון היום במשרד הבריאות – בכלל להחריג את המחלימים כאן בישראל ולאפשר להם את חופש התנועה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו עוד לא יודעים מה עמדת משרד הבריאות.

יפעת שאשא ביטון: כשנדע מה עמדתם נוכל גם להתייחס.

יפעת שאשא ביטון: ברשותכם, אני רוצה לסכם את הדיון ואני רוצה לבקש מהשותפים שלנו בזום.

יפעת שאשא ביטון: הדיון הזה הוא למעשה דיון המשך מהשבוע שעבר.

יפעת שאשא ביטון: ביקשנו תשובות למספר שאלות שעלו כאן.

יפעת שאשא ביטון: על חלקן קיבלנו, בחלקן אני עוד מרגישה שאני צריכה קצת לצלול לעומק בנתונים שהוגשו לנו.

יפעת שאשא ביטון: אני מבקשת מהמשתתפים להעביר אלינו, לוועדה, התייחסויות, הערות, למתווה לבעלי העסקים שטסים וגם מתווה תיירות ממדינות ירוקות, כדי שנוכל לקרוא, להתייחס, ובהתאם לכך להחליט אם לקיים דיון נוסף, גם כדיון מעקב וגם כדיון שבו אנחנו נעלה את הסוגיות השונות שאתם תעלו.

יפעת שאשא ביטון: אני מבקשת להעביר את זה בצורה מסודרת, לאחר שתקראו שוב את המתווה, לדואר האלקטרוני של הנהלת הוועדה.

יפעת שאשא ביטון: לסיכום, קודם כול, הוועדה מודה לד"ר שלמון, גם על הצגת הנתונים, על הכנת המצגת, ובכלל על השותפות כאן בוועדה.

יפעת שאשא ביטון: הוועדה מברכת על הקמת המעבדה בנתב"ג.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מבקשים ממשרד הבריאות להעביר אלינו את הסטטוס של מתווה בעלי העסקים ומתווה התיירים תוך שבוע מהיום.

יפעת שאשא ביטון: קרי, ביום שני הקרוב.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מבקשים גם מרת"א להעביר אלינו עדכון לגבי התחלת פעילות המעבדה בנתב"ג בתחילת השבוע הבא.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מבקשים ממשרד הבריאות לגבש מדיניות לטווח רחוק, כפי שאמרנו, הנגיף כנראה יישאר כאן בתקופה הקרובה לפחות, ושהמדיניות תקבע לפי תפיסת הנוסע ולא תפיסה של מדינה.

יפעת שאשא ביטון: אמרנו לא פעם בדיונים שאנחנו יכולים להביא אנשים חולים דווקא ממדינות ירוקות, ובמקביל ייכנסו אנשים בריאים ממדינות אדומות.

יפעת שאשא ביטון: לכן, אנחנו מטיסים נוסעים ולא מדינות וצריך להתייחס לכל נוסע לגופו.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו כמובן נמשיך ונעקוב.

יפעת שאשא ביטון: הדיון נעול.

יפעת שאשא ביטון: תודה.