ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 82, 2020-10-20 10:10

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שמחה לפתוח עוד דיון של ועדת הפנים והגנת הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היום אנחנו נעסוק בתוכנית העברת השטחים החקלאיים של כפר סירקין לטובת בנייה למגורים בעיר אלעד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זהו דיון מהיר של חברי הכנסת איתן גינזבורג ורם בן ברק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברי הכנסת, אני מייד אתן לכם כמובן לשאת דברים כמקובל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש כמה דברים שחשוב לי להגיד בפתח הישיבה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה הזאת בראשותי טרם דנה בעבודה של ועדות הגבולות שקמו במשרד הפנים, וזאת בעצם פעם ראשונה שאנחנו מקיימים דיון שנמצא בדיונים של אחת מהוועדות הגיאוגרפיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להזכיר שבעצם כל שינוי בגבולות המוניציפאליים, רצון של רשויות מקומיות לקדם חלוקת הכנסות מרשויות סמוכות אליהן או שינוי במעמד המוניציפאלי, מחייב את ההמלצה של מנכ"ל משרד הפנים ואת האישור של שר הפנים, וכדי שאלה יוכלו לקבל החלטה בנושא, אז בעצם הם צריכים לקבל המלצה של הוועדה הגיאוגרפית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני כבר אומרת שבדיון היום אנחנו נבקש לדבר ספציפית על הסוגיה של הצורך של העיר אלעד להתרחב, למול הפתרונות שוועדת הגבולות בחנה לצורך הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא ניכנס פה לכל העבודה הכללית של הוועדות הגיאוגרפיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא הדיון היום, הוועדות הגיאוגרפיות בגדול, אלא אנחנו נתייחס ספציפית לסוגיה המקומית הזו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המקרה של כפר סירקין שנידון היום הוא דוגמא מובהקת לצורך בשמירה של אדמות חקלאיות שעובדו במשך הרבה מאוד שנים על ידי דורות של בני המקום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יותר ויותר אני נתקלת בדוגמאות של שטחים חקלאיים שהדחפורים מיהרו להרוס אותם לטובת תוכניות בנייה עתידיות אבל הבנייה התעכבה, וזה בזמן שהחקלאים יכלו עדיין להמשיך לעבוד שם, לגדל גידולים שכולנו גם כחברה זקוקים להם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אותם שטחים חקלאיים הם גם חלק מהמרחב הכפרי שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': העיקרון של שמירת המרחב הכפרי הוא משהו שבעיניי הוא מאוד מאוד חשוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה חלק מהצביון של מדינת ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא רוצים פה מדינה שכולה רק בניינים וערים, אלא יש סוגי התיישבות שונים שצריך לזכור ולכבד אותם, עם כל זה שגם יש את הצד באמת של בזבוז השטח, אבל אנחנו צריכים לשמור גם על החקלאות שלנו וגם על המרחב הכפרי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היום יותר מתמיד אנחנו יודעים להעריך את הצורך בשטחים פתוחים ובמקומות שבהם אנחנו יכולים קצת לצאת ולנשום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עם זאת, אני מבינה שיש מצוקת דיור וצריך תמיד למצוא את הפתרונות הנכונים בתוך המתח הזה שיש בין שמירה על שטחים פתוחים ושטחים חקלאיים לבין הצורך בבינוי ודיור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שכולם יודעים את האג'נדה שלי, שאני מאמינה בה ופועלת לשמירת השטחים הפתוחים, שמירה על הצומח, על החי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור שהגידול באוכלוסייה דורש פתרונות של פיתוח, אבל מדינה מושכלת ומתקדמת צריכה להיות כזאת שבאמת יודעת לעשות את הדברים האלה באיזונים ולצמצם כמה שפחות את השטחים הפתוחים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ישראל היא מדינה קטנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין מה לעשות, אין לנו הרבה שטח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השטחים הירוקים שהיו לנו, לאט לאט באמת מצטמצמים ותמיד אנחנו צריכים לקחת את זה גם בחשבון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כולנו רוצים שגם לילדים שלנו יהיה טבע וחיות בר ליהנות מהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה גם את הסוגיה הזאת של עשיית צדק חלוקתי אחרי הרבה מאוד שנים שבאמת היו עיוותים ונגרם עוול לציבורים מסוימים באוכלוסייה, אבל אני חושבת ותמיד אומרת שצדק חלוקתי לא עושים על ידי גרימת עוול למישהו אחר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברי הכנסת היוזמים, בבקשה, נעשה את זה לפי הסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איתן גינזבורג ואחריו רם בן ברק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

איתן גינזבורג: תודה רבה גבירתי היושבת-ראש, תודה על הנכונות ועל קיום הדיון המהיר הזה.

איתן גינזבורג: אני גם רוצה להצטרף לדברים שאמרת ביחס לחשיבותם של שטחים פתוחים, שמירה על הצומח, על החי, שמירה על ריאות ירוקות ברחבי המדינה.

איתן גינזבורג: יש גם תוכניות שמדברים על כך שצריך ויש חשיבות לשמור על אותם שטחים, בין אם אזורי נופש מטרופוליניים ובין אם שטחי בר פתוחים.

איתן גינזבורג: קצת בניגוד למה שאמרת, אני כן רוצה להתייחס להחלטות של ועדת הגבולות.

איתן גינזבורג: אני נחשפתי להחלטה הזאת ולא הייתי מבקש את הדיון הזה אלמלא נכנסתי להחלטה ואחרי שגם קראתי פרוטוקולים של הוועדה שהתפרסמו, ותמלולים ומפות, וקראתי את הצדדים.

איתן גינזבורג: אי אפשר שלא להשתחרר מתחושת חוסר הסבירות שבהחלטת ועדת הגבולות שהתקבלה ביחס להעברת השטחים שנמצאים בצמוד לכפר סירקין, שהוא יישוב קטן, חקלאי, אמנם בליבה של ארץ.

איתן גינזבורג: הוא בסמוך ליישוב גדול, פתח תקווה, אבל אי אפשר שלא לחוש בחוסר ההיגיון, לא התכנוני, לא האורבני, לא המוניציפאלי של העברת שטחים מכפר סירקין לעיר אלעד.

איתן גינזבורג: העיר אלעד נמצאת מזרחית לכפר סירקין, מעבר לכביש 6.

איתן גינזבורג: שום רצף טריטוריאלי לא מחבר בין השטח הזה לבין העיר אלעד, וראו, אחרי שנה וחצי של דיונים בוועדת הגבולות, החליטה הוועדה, ואני אשמח לשמוע פה את נציג משרד הפנים, להמליץ להעביר שטח שהוא כנראה היה ללא שטח שיפוט או אינני יודע מה היה מעמדו, לטובת העיר אלעד לצורך התפתחותה, לצורך פיתוחה, לצורך יצירת אולי הכנסות והבאתה לאיזון כלכלי כדי להרחיב את העיר אלעד.

איתן גינזבורג: אני רוצה לכפור בהחלטה הזאת אולי לפני ששמעתי את עמדת המשרד, אבל על פניו זה נראה חוסר היגיון, חוסר צדק, עוול גדול, ואני גם הבנתי שכל הרשויות מסביב מתנגדות.

איתן גינזבורג: ראש עיריית פתח תקווה מתנגד.

איתן גינזבורג: אני לא בטוח שהוא מתנגד לבנייה אבל הוא מתנגד שהשטח הזה יעבור לעיר אלעד.

איתן גינזבורג: אם כבר, הוא רוצה את השטח אליו.

איתן גינזבורג: ראש העיר אלעד עצמו מרגיש בקונפליקט כשהוא נמצא כל פעם בסכסוכים עם שכניו, וכמובן דרום השרון שהכפר שייך למועצה האזורית.

איתן גינזבורג: אני אף פעם לא הבנתי את הרצון הזה לכפות הר כגיגית על רשויות מקומיות, דברים שהם לא הגיוניים, לא מחוברים למציאות, רק מתוך איזה רצון לקדם אג'נדה פוליטית לא במובן המפלגתי, במובן הזה שרוצים להגדיל פה עיר, אלעד, וחיפשו שטח מסביב ומצאו שטח שאין לו בעלות, אז אמרו, את זה נעביר לעיר.

איתן גינזבורג: לא חשוב שאין לו קשר, לא חשוב שאין לו גישה, לא חשוב שאין תשתיות.

איתן גינזבורג: שום דבר לא חשוב.

איתן גינזבורג: אני חושב שזה עוול.

איתן גינזבורג: אני חושב שזה שיקול דעת מוטעה ואני כן הייתי מבקר פה את ועדת הגבולות ועל אופן קבלת ההחלטה בהקשר הזה.

איתן גינזבורג: כמובן שאני גם חושב שבנייה במקום הזה היא מוטעית מיסודה.

איתן גינזבורג: זה אזור שהולכים לבנות בו עשרות אלפי יחידות דיור.

איתן גינזבורג: אנחנו יודעים כבר היום שהאזור של העיר פתח תקווה הוא אזור עמוס לעייפה בבנייה רוויה מאוד, בצפיפות גבוהה מאוד, בתשתיות לקויות, בעיקר תשתיות תחבורתיות לקויות עם חוסר מענה בתחבורה ציבורית, ואני מכיר את מגמות התכנון.

איתן גינזבורג: ישבתי בוועדות תכנון עשור, יודע בדיוק מה האג'נדה, יודע מה המדיניות גם של מינהל תכנון, גם של המדינה, גם של הממשלה.

איתן גינזבורג: אני יודע את מגמת הציפוף במרכז הארץ.

איתן גינזבורג: אני מבין את הדברים האלה, אבל לא יכול להיות שבשם הערך הזה או הרצון הזה או המגמה הזאת או המדיניות הזאת, יחריבו דברים אחרים, לא ייקחו בחשבון את סוגי התשתיות, לא ייקחו בחשבון את עמדות תושבים, לא ייקחו בחשבון עמדות של רשויות מקומיות שהן בסוף אחראיות ליצירת אותן יחידות דיור.

איתן גינזבורג: נדמה לי שפה המדינה טעתה וטוב יעשה משרד הפנים אם ידחה את המלצת ועדת הגבולות, לא יאשר את העברת השטח הזה לשטח השיפוטי של העיר אלעד וימצא חלופות אחרות אם בכלל, שלה ספק גדול אם בכלל צריך להגדיל את העיר אלעד.

איתן גינזבורג: אולי צריך למצוא פתרונות דיור אחרים באזורים אחרים בארץ לאוכלוסייה כזו או אחרת, שלא לדבר על הצורך בשילוביות, אבל הנושא הזה לדיון אחר, לחזור בה מההחלטה הזאת ובעיקר שהשר ידחה את ההמלצה של ועדת הגבולות ולא יאשר את העברת השטח כפי שהמליצה ועדת הגבולות.

איתן גינזבורג: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רם בן ברק, בבקשה.

רם בן ברק: תודה רבה לך גבירתי היושבת-ראש, אני בהחלט מתחבר לפתיחה שלך ולהמשך של חבר הכנסת גינזבורג.

רם בן ברק: קשה להוסיף על מה שאמרתם כי אני מתחבר כמעט לכל מילה, אבל אני רוצה לקחת את זה טיפה בראיה יותר רחבה.

רם בן ברק: אנחנו עדים בחמש-שש שנים האחרונות למצב של קלות גדולה מדי בלקיחת שטחים במרחב הכפרי לצרכי התרחבות ובנייה, ולא בהכרח שצריך את אותם שטחים.

רם בן ברק: אנחנו רואים את זה במועצה אזורית ביל"ו, אנחנו רואים את זה בקריית גת, אנחנו רואים את זה בעמק יזרעאל, אנחנו רואים את זה בקריית ביאליק.

רם בן ברק: אנחנו רואים בהרבה מאוד מקומות שמהר מאוד לוקחים שטחים חקלאיים ואחרי זה עושים איזה שהן עבודות והדבר הזה עומד כאבן שאין לה הופכין שנים רבות, והשטח הזה לא מנוצל והחקלאים נמצאים שם תחת איום.

רם בן ברק: אנחנו נמצאים במדינה עם עתודות קרקע מאוד מאוד קטנות.

רם בן ברק: אנחנו צריכים לעשות כל מאמץ למיצוי הקרקע ככל שאפשר לפני שאנחנו הורסים שטחים חקלאיים.

רם בן ברק: במקרה הספציפי הזה שאנחנו דנים היום, באמת העיוות הזה הוא זועק לעין.

רם בן ברק: אני לא רואה שום קשר בין השטח שצמוד לכפר סירקין לבין העיר אלעד.

רם בן ברק: אני רואה תוכניות בנייה של כ-40,000 יחידות דיור מתוכננות באזור הזה, שעדיין לא נבנו, חלקן רק בשלבי תכנון.

רם בן ברק: בכל מקרה מדובר שלא תהיה בעיה של יחידות דיור ב-15-10 שנה הקרובות באזור הזה.

רם בן ברק: לקחת היום את השטח הזה ולהתחיל לבצע בו תכנון, נראה לי דבר לא נכון ואני מציע שבשלב זה אנחנו נעצור את התוכנית הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה, חבר הכנסת אליהו ברוכי.

אליהו ברוכי: תודה רבה על הדיון.

אליהו ברוכי: אני רק רוצה בעיקר לחדד נקודה אחת.

אליהו ברוכי: בעצם יש פה שלושה מתחמים.

אליהו ברוכי: יש פה מחנה סירקין, סירקין מזרח וסירקין דרום.

אליהו ברוכי: הם הולכים להיות בסך הכול סדר גודל של 20,000 יחידות דיור.

אליהו ברוכי: התוכנית העיקרית שעליה הרשויות לא יוותרו בשום פנים ואופן זה לכאורה מחנה סירקין.

אליהו ברוכי: זה תוכנית לאומית, פינוי מחנות וכו'.

אליהו ברוכי: ההיגיון אומר שדבר ראשון יבנו אותה בתוכנית כזאת ואחרת, יתאימו את התוכניות התחבורתיות במקום הזה ואחר כך יראו את ההשלכות ואז ימשיכו הלאה לחלקים הנוספים הקטנים.

אליהו ברוכי: פה מתחילים עם החלקים הקטנים כשבסוף נגיע לתוכנית הגדולה ויגידו, אין לנו ברירה, היא חייבת להיות.

אליהו ברוכי: אין שום תוכנית תחבורתית בשטח, מוסכמת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין, אני יודעת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש שם מצוקה קשה מאוד.

אליהו ברוכי: אין התליה של התוכניות החדשות של הבנייה של שלושת המתחמים האלה בתלות ברורה בשיווקים שלהם מול התוכנית התחבורתית שם במקום, לכן אני חושב שצריך לעשות איזשהו מהלך לעצור את המתחמים הקטנים, לתת עדיפות למתחם הגדול של המחנה, לבחון ולראות את ההשלכות שלו ואז להמשיך הלאה לפני שהולכים למהלך כזה גדול שייתן הרס מטורף שם לכל האזור הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לתת תחילה רשות דיבור לרועי סער שהוא יושב-ראש ועד כפר סירקין, והוא יציג בפנינו את הנושא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לו גם מצגת.

רועי סער: בוקר טוב.

רועי סער: עד שהיא תעלה את המצגת אני אפתח.

רועי סער: גבירתי יושבת-הראש, חברות וחברי כנסת נכבדים, ראשי רשויות, נציגי משרדי ממשלה, נציגי רמ"י, אורחים יקרים, מכובדיי כולם, אני רוצה לפתוח קודם כל בלברך את ידידי ושכני, הרב ישראל פורוש, שהבוקר שמענו שהעיר עברה מאדום לכתום ובעזרת השם נקווה שבמהלך היום ירד הסגר מהעיר.

רועי סער: אני כולי מלא הערכה לקאדר המכובד שהגיע לדיון בוועדת הפנים לגבי לקיחת האדמות החקלאיות, אבל המשמעות העיקרית היא חיסול הכפר כיישוב חקלאי.

רועי סער: זו אינה פעם ראשונה שאנחנו נמצאים בוועדת הפנים, ואנחנו נמצאים פה החל מ-2015.

רועי סער: מהנוכחים זיהיתי רק את רפי אלמליח מרמ"י בתור זה שמלווה את זה עוד מאז.

רועי סער: בשבע דקות שעומדות לרשותי אגע בעיקרי הדברים.

רועי סער: (הצגת מצגת) כמו שציינתי, זה לא פעם ראשונה שאנחנו באים לוועדת הפנים ומבקשים את עזרתה אל מול רמ"י ואל מול מוסדות התכנון, החל מ-2015 עם דודי אמסלם בהעלאת בעיות התחבורה במרחב, ששם גם דניאלה פוסק הגדירה את דרישות התחבורה שכללו רכבת קלה, BRT או מטרו, לפחות שתי מערכות בצפון-דרום ומזרח-מערב.

רועי סער: אני חייב לומר שהתאכזבו לשמוע השבוע שכנראה המטרו לא יגיע למרחב סירקין.

רועי סער: שוב היינו ביולי 2017 בפני ועדת הפנים בהכרזה על השטח המדובר כפי שציין חבר הכנסת ברוכי, ההכרזה לותמ"ל של אותה תוכנית קטנה של סירקין, וגם במרץ 2018 באותו אירוע שלמיטב זכרוני זה היה הפעם הראשונה שתוכנית יצאה מהותמ"ל החוצה, ואני אצטט מיושב-ראש הוועדה, "המון המון בעיות.

רועי סער: זה קרה בהסכמת אביגדור יצחקי", ושוב נמצא איתנו פה רמי אלמליח, שאכן הודו בבעיות שיש בתוכנית ולכן התוכנית יצאה מהמסלול הותמ"לי.

רועי סער: ציינו שם תוכנית רעה וקיצונית, אגרסיבית, שלא מתאימה למרחב ולסביבה.

רועי סער: שוב אנחנו מולכם, גבירתי היושבת-ראש, ופה לפני שראשי הרשויות יאמרו את דברם, אני רוצה לגעת בעיקרי הדברים.

רועי סער: ראשי הרשויות, ואני אשאיר להם, ראיתי פה נוכחות גם של אושרת וגם של ישראל וגם של ידידי רמי גרינברג, ראש עיריית פתח תקווה.

רועי סער: יש פה מספר ציטטות.

רועי סער: נאמר לפניי על ידי חברי הכנסת, אני לא אכנס לזה.

רועי סער: הם כולם דיברו כנגד ההמלצה הזו של ועדת הגבולות.

רועי סער: אני חושב שהנקודה החשובה שכדאי להתחיל בה זה שכפר סירקין זה לא נימב"י.

רועי סער: כפר סירקין נמצא מתחת לאלונקה כבר עשרות שנים, עוד מ-36' ועד ששת הימים ששימשנו כחיץ אל מול הכפרים הערבים באזור, אבל להזכירכם, השטח כלל אזור חקלאי של 1,500 דונם.

רועי סער: החל משנות ה-90' אנחנו עמוק מתחת לאלונקה של הפיתוח האזורי.

רועי סער: 400 דונם שטח לבניית השכונה הדר גנים.

רועי סער: דרך אגב, נמצא איתנו פה, ראיתי גם את ירון קדושים, בחור חרדי, אחד מתושבי השכונה שגם כן מהווה מאחד מסמלי המאבק ושמירה על השטחים הירוקים.

רועי סער: כביש 6, מחלף נחשונים, מחלפון עמישב המתוכנן, כביש 471, קו הגז, מתח עליון מזרחי, רכבת המזרחית, כביש עוקף עמישב והשטח שממערב לעוקף עמישב.

רועי סער: אני חייב לציין גם שרוב התשתיות המדינתיות, לדעתי חוץ מנמל ימי, כל שאר התשתיות כבר עובדות על אזור כפר סירקין.

רועי סער: גם נתיב הנחיתה של מסלול 21 עובר מעלינו, כך שאנחנו עמוק מתחת לאלונקה ואיננו נימב"י.

רועי סער: הקרקעות שכן נשארו, מה שמופיע לכם בתמונה, זה מיקרו אקלים מאוד מאוד ייחודי.

רועי סער: כמו שאתם רואים, מדובר פה במטעים ברובו.

רועי סער: אנחנו במיקרו אקלים שזוכה לקרה בחורף ושלוש–ארבע מעלות מתחת לעיר פתח תקווה, עם נקטרינות שזכו בפרס אנגליה, ושמן זית שזוכה במקום ראשון כולל גם בפרס מלכת אנגליה, ובכלל מטעים מאוד ייחודיים.

רועי סער: בשטח יש לנו גם בארות מים, באמת נדיר היום באזורנו, של מים שפירים שמקבלים ישר מהאקוויפר, מגני ההיקוות של השטחים החקלאיים שסביבנו.

רועי סער: זה שטח חקלאי מאוד מאוד איכותי.

רועי סער: אני מניח שאחריי ידבר בטח בועז כץ, יושב-ראש האגודה החקלאית ומגדולי חקלאי אזור המרכז.

רועי סער: ציין חבר הכנסת גינזבורג בפתח דבריו, במרחב סירקין שזה האזור ברדיוס של שני קילומטר מהכפר, אנחנו כבר רואים תכנונים של התחלות בנייה של 20,000 יחידות דיור, שזה 9,000 בתוכנית הותמ"לית, דיבר עליה חבר הכנסת ברוכי, שזה עוד 4,300 בתוכנית של שלב ב' מזרח שנידונה עכשיו ואושרה, אם אני לא טועה, להפקדה בוועדה המחוזית, ותוכנית התחדשות עירונית שדוחף ידידי רמי גרינברג בשכונת עמישב כדי לחדש שם באמת את הבתים הישנים ולייצר שוב תנופה לאותה שכונה.

רועי סער: למעלה מ-20,000 יחידות, למעלה מ-600,000 שטחי מסחר ותעסוקה וכל זה ברדיוס של שני קילומטר מהכפר.

רועי סער: אם אני ארחיב את הרדיוס כמו שאתם רואים פה במפה, לחמישה קילומטרים, אנחנו מדברים על 60,000 יחידות דיור ברדיוס של חמישה קילומטר מכפר סירקין, מכפר קאסם בצפון ועד יהוד ונווה מונוסון בדרום.

רועי סער: כמובן השטחים המתוכננים לאלעד, תיכף נדבר על ההתאמה ל-1081 ועל הסכם הגג.

רועי סער: כל האזורים האלה מתווספים לכדי 60,000 יחידות דיור ואנחנו ניגע גם במשמעות שלהם.

רועי סער: תמ"ל/1081 לאלעד, ואני אשמח לצטט, ותקן אותי ידידי הרב פורוש אם פספסתי בציטוט, אבל ראיתי רק אתמול כתבה שבה הוא מדבר על כך שהעיר נמצאת במצב כלכלי בעייתי.

רועי סער: למעלה מ-80% מתושבי העיר, יש להם הנחות בארנונה.

רועי סער: פה יש תוכנית שבעצם השילוב של הסכם הגג עם התמ"ל/1081 כמעט יכפילו את העיר, יוסיפו עוד 6,000 יחידות דיור על ה-7,500 יחידות הקיימות, ויתרה מזאת, יוסיפו 1.2 מיליון מ"ר של תעסוקה ומסחר.

רועי סער: מעבר להכפלת היישוב יביאו אותו גם לאיזון כלכלי, וכל זה לעומת המצב כיום שבו רק עם 7,500 יחידות ועם חלוקת הכנסות עם אזור התעשייה של דרום השרון.

רועי סער: כל הדבר הזה אמור לתת מענה על פי תוכנית שלא אנחנו קבענו.

רועי סער: תוכנית אב שהופקדה והוגשה על ידי משרד השיכון ב-2014 ומגדירה את הצרכים של העיר אלעד לעשרות השנים הקרובות, כך שיש מענה בתוכניות הקיימות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התוכנית הזאת מדברת על עוד תוספת של כמה יחידות דיור לאלעד?

קריאה: 7,500.

רועי סער: לא, 7,500 יש היום.

רועי סער: בהסכם הגג עוד 6,000 יחידות, ואם ישימו את סירקין דרום זה עוד כ-4,500 יחידות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הבנתי, כלומר התוספת הזאת זה בלי סירקין, רק עם התרחבות מכל הצדדים של אלעד.

רועי סער: מה שמאושר זה 6,000 יחידות.

רועי סער: 1,500 יחידות ממיצוי הפוטנציאל הקיים ועוד 4,500 יחידות בצמוד לעיר כיום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הבנתי.

רם בן ברק: אפשר להגיד שהקרקע היום של כפר סירקין על פי המכרזים האחרונים של רמ"י, אחרי שהיא תופשר, היא תהיה שווה 2.5 מיליון שקל לחצי דונם, שזה לא בדיוק האוכלוסייה הזאת.

רועי סער: המלצה הוועדה הגיאוגרפית, אני לא אגע, אני חושב שחברי הכנסת נגעו בבעיה, אבל פה אתם רואים את זה במפה.

רועי סער: העיר אלעד מקצה לקצה כמו שאתם רואים במפה, היא שני קילומטר, מרחק של ארבעה קילומטרים להגיע לכפר סירקין לאדמות, לחצות את כביש 444, כביש 6, 471, הרכבת, קו הגז ואזור התעסוקה החדש.

רועי סער: ישנן המלצות נוספות של אותה ועדה, ואנחנו ניגע לאחר מכן במנדט של הוועדה ובבעיות המשפטיות הקשות בהמלצת הוועדה, אבל המלצות נוספות שמשפיעות על ההחלטה בניגוד לבקשת ראשי הרשויות פתח תקווה, חבל מודיעין ואלעד להעביר את השטח הגלילי לאלעד, הומלץ להעבירו לראש העין.

רועי סער: למרות הבקשה של דרום השרון לשמר את החיץ בין קיבוץ נחשונים לעיר אלעד, הומלץ להעביר את יער נחשונים לעיר אלעד.

רועי סער: אלה החלטות נוספות שמשפיעות על ההמלצה ואנחנו רואים שהדברים קורים בניגוד להמלצת ראשי הרשויות.

רועי סער: זה רק תמונה מדרום, למי שלא מכיר, מכיוון אלעד אל השטח המדובר.

רועי סער: אתם רואים את השדות החקלאיים מסומנים, של סירקין.

רועי סער: זה לא השדות החשופים, זה מעבר לזה, מעבר לכביש 471.

רועי סער: איפה שקצה החץ, שם השדות החקלאיים.

רועי סער: רק תבינו את המרחב שאנחנו מדברים עליו.

רועי סער: אני באמת ארחם על תושב של הרב פורוש שיצטרך לנוע בין השכונה בסירקין למרכז המקומי בעיר אלעד.

רועי סער: בעיות התחבורה במרחב - כמו שציינתי, מ-2015 אנחנו עומדים בפני הוועדה ומעידים על כך.

רועי סער: תצפית של חברת דיאלוג ציינה את הצמתים במרחב כ-F, כנכשל עוד ב-2015.

רועי סער: הבה"תים של התמ"לים, גם של 1066, גם 1081, נמצא פה רמי אלמליח ויכול להעיד על כך.

רועי סער: חמש טיוטות בה"תים נדרשו.

רועי סער: אנחנו ראינו, יכול להיות שהיו יותר, לנסות לרבע את המעגל.

רועי סער: בסופו של דבר מונה צוות מלווה מטעם משרד התחבורה והוחלט על שלביות.

רועי סער: לצערנו, כמו שאמרתי בפתח דבריי, גם התבשרנו עכשיו שכנראה קו המטרו שהיה אמור לעבור בשכונה בתור מערכת הסעת המונים, כנראה לא יקרה.

רועי סער: איך הם הולכים לרבע את המעגל הזה, לא ברור לי.

רועי סער: על זה להוסיף עוד את הבנייה המתוכננת לאלעד במסגרת הסכם הגג, ועל זה גם את הקרקע החקלאית של כפר סירקין?

רועי סער: אם לא יעשו לנו פה מנחת הליקופטרים ויורידו לנו פה עם הליקופטרים, אני לא מבין איך אנחנו ניכנס ונצא ממרחב סירקין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ה-F זה מה?

רועי סער: F זה Fails, זה נכשל.

רועי סער: הצמתים הרלוונטיות גם על כביש 40, גם צומת סירקין, גם מתחם של 444, גם 471, זה המקומות שהיום הם כבר בדירוג F.

רועי סער: הוספה של 60,000 יחידות דיור במרחב והוספה של כמעט שני מיליון מטר מסחר ותעסוקה יביאו את האזור הזה לקריסה.

רועי סער: ללא פתרונות של הסעת המונים, אין פה באמת פתרון אמיתי.

רועי סער: שוב אני אומר, לא סתם מומחי התנועה התקשו והתפתלו בסוף לתת איזשהו בה"ת, והם החליפו מספר יועצים עד שמישהו היה מוכן לתת להם חוות דעת מקצועית שאכן השטח הזה יעבוד.

רועי סער: בתקופת שר התחבורה בצלאל סמוטריץ' היה על זה דיון.

רועי סער: הוא פסל את הפתרונות שלהם.

רועי סער: מונה צוות מלווה.

רועי סער: זה נידון גם היום בבתי משפט.

רועי סער: הלכו לאיזשהו מודל פשרה של בנייה בשלבים, אותו שטח שדיבר עליו חבר הכנסת ברוכי, בותמ"ל מחנה סירקין, בנייה בשלבים עם פתרונות התחבורה.

רועי סער: אני מסכים לחלוטין עם דבריו.

רועי סער: אין שום מקום היום להעמיס עוד יותר על השטח שכיום אין לנו פתרון, להעמיס עליו עוד בנייה נוספת.

רועי סער: אני רוצה ברשותך, גבירתי היושבת-ראש לדון במספר בעיות משפטיות שלנו פשוט היוו כדגל אדום על התנהלות הוועדה הגיאוגרפית.

רועי סער: באוקטובר 2017, מנדט לדון בשטח הגלילי שנקרא ציר הגבעות.

רועי סער: לאותו מנדט נכנסה בדצמבר 2018, להזכירכם, במרץ 2018 יצאה התוכנית מהותמ"ל אחרי אמירה שזה תוכנית קשה ורעה, ובהסכמת יצחקי ורפי אלמליח התוכנית יצאה מהותמ"ל, אז קיבלנו את זה בדלת אחורית.

רועי סער: הורחב המנדט לשטחי סירקין, דרך אגב, ללא בקשה של אף ראש רשות.

רועי סער: זו הייתה בקשה של רמ"י ומנהל התכנון.

רועי סער: אף רשות לא ביקשה לפתוח את הוועדה ולהרחיב את המנדט.

רועי סער: יתרה מזאת, ישנו הסכם חתום שמאושר על ידי שר הפנים דרעי, ב-2015, להעברת הכנסות בין אלעד לדרום השרון ועל כך שלא יהיו סכסוכי גבולות נוספים, אז בכוח הכניסו לנו את סכסוך הגבולות הזה למרות שיש סיכום כתוב וחתום בין אלעד לבין דרום השרון.

רועי סער: צוין פה שעברה כשנה וחצי, מדצמבר 2018 עד יוני 2020 להמלצת הוועדה.

רועי סער: אני חייב לציין, אתם יכולים לראות פרוטוקולים.

רועי סער: היה דיון וחצי על שטחי סירקין.

רועי סער: הוא לא מוצה.

רועי סער: להיפך, בדיון האחרון, ואנחנו היינו בו, היה סיכום שיהיה דיון בין ראשי הרשויות.

רועי סער: הופעתנו לגלות את ההמלצה של הוועדה.

רועי סער: יתרה מזאת, יש המלצה נפרדת לציר הגבעות והמלצה נפרדת לשטחי סירקין למרות שלכאורה מדובר באותו מנדט.

רועי סער: דיברנו על תוכנית האב של משרד השיכון לגבי אלעד.

רועי סער: אני אצטט פה רק עוד אמירה של מנהל אגף בכיר, מינהל התכנון, אהוד יוסטמן, וישבנו איתו, שבתחילה אמר, לאלעד יש את כל צרכיה העתידיים.

רועי סער: לאחר הרחבת המנדט פתאום הוא שינה את דעתו, אבל יש את הציטטות האלה.

רועי סער: עוד פעם אני חוזר.

רועי סער: כל ראשי הרשויות, ואתם תשמעו אותם פה מדברים, מתנגדים להעברת השטח לאלעד.

רועי סער: נראה לכאורה שקודם כל סימנו את העברת השטח לאלעד ורק אחר כך התחילו בעבודת הוועדה על מנת להכשיר את זה בעבורה.

רועי סער: אני רוצה להגיד שהמשמעות של הבנייה עבור כפר סירקין, וזה לא משנה אם זה יהיה לאלעד או אם זאת שכונה לעיר פתח תקווה.

רועי סער: הבנייה על השטח הזה תחסל אותנו כיישוב חקלאי ויתכן אף כיישוב עצמאי.

רועי סער: בהחלט נראה את עצמנו כשכונה בעיר אם נפסיק להיות יישוב חקלאי.

רועי סער: זה יחסל את בארות המים של הכפר וזה ימתח את גבולות הערים מעבר לתוכניות המתאר.

רועי סער: אני חושב שזו האמירה שצריכה להיאמר פה, לא רק אי העברת השטח לאלעד אלא כמו שאמר ברוכי, ואני מניח, לא אכניס דברים לידידי רמי גרינברג.

רועי סער: נשמע את הדברים ממנו, אבל אתם תשמעו את ראשי הרשויות שאומרים, השטח הזה צריך להישאר ירוק לדורות הבאים.

רועי סער: תנו לנו להתמודד עם העומס המטורף כרגע במרחב, לאחר מכן אנחנו נראה מה אנחנו רוצים לעשות עם השטח הזה בהמשך.

רועי סער: אנחנו חיים במדינת ישראל.

רועי סער: אנחנו בהחלט לא נימב"י.

רועי סער: תרמנו המון את חלקינו.

רועי סער: כרגע אנחנו מבקשים, עזבו אותנו בשקט, תנו לנו להמשיך להיות חקלאיים.

רועי סער: תתמודדו עם בעיה גדולה, אחר כך נתמודד עם הבעיה הקטנה.

רועי סער: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מאה אחוז, תודה רבה לך, רועי סער.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצטרף אלינו חבר הכנסת אריאל קלנר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

אריאל קלנר: תודה רבה ותודה על הדיון החשוב.

אריאל קלנר: אני כבר מתנצל כי באמת היה חשוב לי מאוד להופיע בדיון ולהשמיע את הדברים למרות שאני מגיע מדיון אחר שהוא גם חשוב ואני אצטרך אחרי זה לרוץ אליו חזרה, אבל היה לי מאוד מאוד חשוב להשתתף בדיון הזה ולהביע את העמדה שלי לאור כל הדברים שנחשפתי אליהם.

אריאל קלנר: מדובר באמת באדמות החקלאיות האחרונות של כפר סירקין.

אריאל קלנר: אני לא רואה שום היגיון.

אריאל קלנר: פעם אחר פעם ניסיתי להבין מה ההיגיון לתת 4.5 קילומטר.

אריאל קלנר: העיר אלעד מרוחקת משם.

אריאל קלנר: צריך להעביר שם תשתיות, כביש 6, כביש 471, פסי רכבת, קו גז.

אריאל קלנר: כל כך הרבה דברים.

אריאל קלנר: אין שום היגיון.

אריאל קלנר: זה ממש גזר דין מוות על הכפר הזה.

אריאל קלנר: מחסלים פה ריאות ירוקות.

אריאל קלנר: תהיה פה בנייה מאסיבית.

אריאל קלנר: זה מכפיל את העיר אלעד ונותן פה מעל ומעבר לעתיד הקרוב.

אריאל קלנר: אני חושב שמדובר פה על איזושהי תוכנית גרנדיוזית בלי שום התחשבות, משהו דרקוני שנכנס כמו פיל באיזה חנות חרסינה, שהורס הכול.

אריאל קלנר: במקרה הזה חנות החרסינה זה כל השטח הירוק היפהפה והחשוב הזה והחקלאי הזה.

אריאל קלנר: הדיון הזה הוא מאוד מאוד חשוב ואני מברך עליו, אבל חשוב שגם נצא מפה עם באמת פתרון אמיתי.

אריאל קלנר: התוכנית הזאת כמו שהיא, לא יכולה להמשיך.

אריאל קלנר: זו העמדה שלי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שמזמן לא חשתי בקונצנזוס כה רחב בוועדה הזו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ממש תענוג.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך, חבר הכנסת אריאל קלנר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נשמע את ראשי הרשויות שבאמת נוגעים בדבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ישראל פורוש, ראש עיריית אלעד, בבקשה.

ישראל פורוש: בוקר טוב, אני שמח על הקונצנזוס שיש לכם מבית ומחוץ.

ישראל פורוש: אני גם מודה לחבר הכנסת ברוכי שלא דיבר איתי קודם, אבל כנראה הוא תושב פתח תקווה, הוא מפחד מרמי, אז הוא העדיף לא לדבר איתי.

ישראל פורוש: אני גם רוצה להודות לרועי שדיבר קודם ומתח קו של ארבעה או שישה קילומטר בין אלעד לכפר סירקין.

ישראל פורוש: רועי, שתדע שאם הייתי מודד אותך מהטבור עד הראש שלך, היית חצי מהגודל שלך.

ישראל פורוש: אתה לא יכול למדוד מאמצע העיר אלעד עד כפר סירקין.

ישראל פורוש: מודדים מהיציאה עד הכניסה לסירקין.

ישראל פורוש: לגופו של עניין, אני מכהן כראש עיר שבע שנים.

ישראל פורוש: קיבלתי את העירייה עם חשב מלווה.

ישראל פורוש: שום דבר טוב לא היה פה חוץ מחובות וגירעונות וכל הבלגאן.

ישראל פורוש: אני נמצא בוועדות גבולות, אולי זה חמישית.

ישראל פורוש: הירוקים יודעים.

ישראל פורוש: אני לא ביקשתי את כפר סירקין.

ישראל פורוש: זה קצת דומה לסיפור הקורונה.

ישראל פורוש: אנחנו גרים בערים צפופות ונותנים לנו מלוניות וכל המשפחה צריכה להידבק ובסוף אומרים, החרדים מפיצי המחלות.

ישראל פורוש: למה אני אומר את זה?

ישראל פורוש: יש לנו עיר מאוד קטנה, מאוד לא מסודרת, מאוד לא כלכלית.

ישראל פורוש: אנחנו סוציו-אקונומי 2.

ישראל פורוש: רק לסבר את העין, לידנו יש את שוהם שהיא נבנתה יחד איתנו, ואת מודיעין.

ישראל פורוש: שימו לב כמה אזורי תעשייה הם קיבלו.

ישראל פורוש: מה שקרה, אני רציתי לסדר את העיר ולא היה לנו תקומה לעיר הזאת, ולכן כשפניתי למשרד השיכון ולגורמי הממשלה, אמרו לי, יש כזה דבר הסכם גג, אתה צריך 5,000 יחידות דיור, ואז עשינו הסכם גג על 5,000 יחידות דיור, אבל זה לא באמת היה 5,000 יחידות דיור.

ישראל פורוש: דבר ראשון, ההוא אמר 6,000.

ישראל פורוש: מה אכפת לו, לרועי.

ישראל פורוש: 7,500.

ישראל פורוש: מה אכפת לכם לדבר על הקונצנזוס היפה שיש לכם.

ישראל פורוש: דיברו על 5,000 כי זה המינימום שהיו צריכים להסכם גג.

ישראל פורוש: למעלה ממחצית מה-5,000 האלו נמצאים בקו 500 שאני לא אוכל עוד הרבה מאוד זמן לבנות.

ישראל פורוש: אולי עוד למעלה מעשר שנים, ואני אומר לכם, הנסון, מי שמתחיל איתם, בדרך כלל לא מסיים טוב.

ישראל פורוש: הם מסדרים לו בסוף את המצבה.

ישראל פורוש: לא כדאי לריב איתם.

ישראל פורוש: זה מחצבה שהייתה לפנינו, תישאר אחרינו.

ישראל פורוש: חייבו אותם להוריד את המכונות והם לא מורידים מכונות.

ישראל פורוש: הנסון, אני מבקש סליחה, אני לא רב אתכם.

ישראל פורוש: אל תבואו אלי בלילה.

ישראל פורוש: לא יכולים לפגוע בהם, בהנסון, ולכן אני בא ואומר, אני לא אוותר על הסכם הגג.

ישראל פורוש: הסכם הגג הזה צריך לצאת לפועל בשביל לסדר את העיר הקיימת.

ישראל פורוש: לסבר את האוזן, דיברתם על 7,500 דירות קיימות, 50,000 תושבים.

ישראל פורוש: אין לי אולם ספורט אחד, אין לי מועדון קשישים.

ישראל פורוש: לא סתם יש לנו כל כך הרבה נוער נושר.

ישראל פורוש: מה באתי ואמרתי?

ישראל פורוש: תנו לי את החלק המזרחי.

ישראל פורוש: בקום העיר, פואד ואריק שרון כתבו שיהיה לנו שלב ב', ואז אמרו לי, אתה לא יכול לקבל את זה, יש שם שטח צבא.

ישראל פורוש: אמרתי, אבל למה ראש העין קיבלו לבנות 16,000 יחידות דיור?

ישראל פורוש: אמרו לי, כי הם הקדימו אתכם.

ישראל פורוש: אתם איחרתם.

ישראל פורוש: אמרתי, אוקיי, אז מזרחי לא יכולים?

ישראל פורוש: תנו לי חלק אחר.

ישראל פורוש: הלכתי לציר הגבעות, אמרו לי, יש בלגאן.

ישראל פורוש: הלכתי לצד השני, אמרו לי, יש פה יער נטוע אדם.

ישראל פורוש: בעוד צד יש מחצבה שלא מוכנים לתת לי.

ישראל פורוש: בצד של סירקין אומרים לי, יש יער שאתה לא יכול להתחבר עם הציבור החילוני, זה יעשה בלגאן.

ישראל פורוש: פה יש שטח אקולוגי.

ישראל פורוש: רבותיי, העיר הזאת צריכה לצאת מהמיצר.

ישראל פורוש: בונים 300,000 יחידות דיור.

ישראל פורוש: המגזר החרדי כמעט לא נוטל חלק.

ישראל פורוש: אני רואה את נחשונים, אני רואה את כפר סירקין.

ישראל פורוש: ליבי עליכם על הצפיפות שיש בכם.

ישראל פורוש: ליבי עליכם על זה שבאמת כבר אין לכם שטחים פתוחים.

ישראל פורוש: אני גם מרחם על הצבים ועל כל בעלי החיים.

ישראל פורוש: אני לא אוותר על הסכם הגג.

ישראל פורוש: חוכמה גדולה שעכשיו אתם ועדת פנים יחד עם הירוקים, יושבים ומדברים.

ישראל פורוש: אני לא רוצה לריב עם ראש העין, אני לא רוצה לריב עם ידידתי אושרת, אני לא רוצה לריב עם רמי גרינברג, אבל נפתח ועדת גבולות על 7,500 דונם, ציר הגבעות מזרחית לאלעד.

ישראל פורוש: אמרתי, תנו לי את זה, זה כבר לא שייך לאף אחד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה זאת אומרת נפתח?

ישראל פורוש: לראש העין כבר יש כל כך הרבה, 50,000 דונם.

ישראל פורוש: דברו איתי.

ישראל פורוש: ניקח מתוך זה אולי 300,000 אלף דונם איפה שהבטיחו לנו אז להגדיל.

ישראל פורוש: אתם יודעים מה קרה?

ישראל פורוש: הוועדה החליטה שכולה הולכת לראש העין.

ישראל פורוש: לא סופרים אותנו.

ישראל פורוש: אתם חושבים שהיה לי כל כך קל לפתוח את הכבישים מסביב ולסדר את כל מה שצריך?

ישראל פורוש: כל דבר מלחמה.

ישראל פורוש: עכשיו באמת אני אומר לכם, אנחנו אותה מדינה.

ישראל פורוש: במקום שנעשה דיון אחד ולהחליט מה אלעד כן מקבלת כבר לכל הרוחות, כי זאת עיר שמגיע לה.

ישראל פורוש: עם כל הכבוד, אפילו הסודנים, כבר פותחים להם את כל הסגרים שהיו עושים עליהם.

ישראל פורוש: זאת עיר שהוקמה ב-1990.

ישראל פורוש: אין לה אפילו תוכנית אב.

ישראל פורוש: אתה מדבר על אהוד יוסטמן?

ישראל פורוש: במצב שנוצר אומר אהוד יוסטמן, מה לעשות, במינימום זה טוב.

ישראל פורוש: לילדים שלך יש מגרשי כדורגל?

ישראל פורוש: גם לילדים שלי מגיע.

ישראל פורוש: מקוואות מגיע לנו גם.

ישראל פורוש: בתי ספר, תלמודי תורה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך אתה מסביר את זה שעיר שנבנתה ב-1990, תוכננה כל כך רע בלי כל הדברים האלה?

ישראל פורוש: אני אז לא הייתי ואם ראש העיר אז היה עובד טוב, לא הייתי נבחר, אז אני לא מדבר אחורה.

ישראל פורוש: אני מדבר קדימה.

אליהו ברוכי: אדרבא, הרב פורוש, תיקח אותנו למאבק שלך על ציר הגבעות.

אליהו ברוכי: תקרא לנו, אנחנו איתך במאבקים האלה.

ישראל פורוש: אני יותר לא לוקח אף אחד למאבקים.

ישראל פורוש: באתי ופתחתי הסכם מול סוסן.

ישראל פורוש: ייאמר לזכותו שסוסן אמר, אני רואה את הקושי, אני מודיע לך, אם זה הולך לבנייה, אני נותן לך חלק.

ישראל פורוש: הלכו הירוקים, תקעו לי את זה.

ישראל פורוש: הלכתי למעלה למזרחי, אמרו לי, אתה לא יכול.

ישראל פורוש: אני הולך לכיוון נחשונים, אומרים לי, זה לא מתאים, החרדים יתקרבו לחילונים.

ישראל פורוש: אני בא ואני אומר את המשפט הבא, ואני מתחנן אליך, יושבת-ראש הוועדה, עם הקונצנזוס שיש בתוככם.

ישראל פורוש: אוי לכם אם אתם תגיעו להחלטה אומללה שאתם עוד פעם אומרים, סירקין לא, בלי שאתם מדברים על מה כן.

ישראל פורוש: יש פה 50,000 תושבים.

ישראל פורוש: אנחנו סוציו-אקונומי 2.

ישראל פורוש: 88% מהנשים אצלנו עובדות.

ישראל פורוש: 68% מהגברים עובדים.

ישראל פורוש: הנה, שמים עלינו סגר פעם חמישית ואז מה קורה?

ישראל פורוש: מפטרים אותנו מהעבודות.

ישראל פורוש: אותו רמי גרינברג הודיע לגננות של אלעד שהן בסגר, הן לא יכולות לצאת.

ישראל פורוש: למה העובדות שלי צריכות לצאת?

ישראל פורוש: למה אין לי אזורי תעשייה?

ישראל פורוש: למה אין לנו כלום?

ישראל פורוש: הוא אומר לי 1,200,000 מטר אזורי תעשייה?

ישראל פורוש: אתה רוצה לדבר על מה שקורה שם?

ישראל פורוש: אתה רוצה לדבר על מה קורה ביני לבין הירוקים, מה קורה ביני לבין משרד הבריאות?

ישראל פורוש: תפסיקו לסכסך אותנו, אנחנו חלשים מדי בשביל הסכסוכים האלו.

ישראל פורוש: ברוכי, הייתי מצפה ממך את מה שאמר לי ראש מועצת דרום השרון הקודם.

ישראל פורוש: הוא אמר לי, ישראל, אם כבר ממילא הולכים לבנות בכפר סירקין, עדיף שזה יהיה לחרדים.

אליהו ברוכי: הרב פורוש, אני לא באתי ואמרתי לא להעביר את זה אליך.

אליהו ברוכי: אמרתי לא לבנות שם.

אליהו ברוכי: לבנות שם אחרי שיבנו את מחנה סירקין, אחרי שיבחנו את התשתיות התחבורתיות בכל האזור הזה.

אליהו ברוכי: אתה יודע איזה אסון הולך להיות שם?

אליהו ברוכי: זה גם מחנה סירקין, זה גם סירקין מזרח, גם סירקין דרום.

אליהו ברוכי: אני איתך.

אליהו ברוכי: אם בונים, שיילך לחרדים, אבל מה הקשר?

אליהו ברוכי: אני לא רוצה שיבנו שם בכלל.

ישראל פורוש: אבל אם כבר בונים - - -

אליהו ברוכי: לא בונים.

אליהו ברוכי: אנחנו לא רוצים שיבנו שם.

ישראל פורוש: עדיף שזה ילך לחרדים כי יש להם פחות רכבים, כי העומס ילך יותר לכיוון אלעד ולא לכיוון - - -

איתן גינזבורג: אוי באמת, אדוני ראש-העיר, זה באמת טיעונים לא כל כך מוצלחים.

ישראל פורוש: אל תירו על מה שאלעד קיבלה.

ישראל פורוש: אלעד לא קיבלה.

ישראל פורוש: זה פייק.

ישראל פורוש: אנחנו לא נוכל לבנות שם.

ישראל פורוש: אני אאבד הסכם הגג, אני אאבד מאות מיליונים.

ישראל פורוש: אני לא אוכל לסדר את העיר הזאת.

ישראל פורוש: אני צריך לסדר אותה, לכן אני בא ואני אומר, אם לא ימצאו דרך אחרת כמו שיש יהוד מונסון, כמו שתל אביב מחולקת, כמו שביתר ישA ו-B, כמו שבמודיעין עילית יש שכונות עם מרחקים גדולים יותר.

ישראל פורוש: תחשבו אתם, תורידו את סירקין הגדולה.

ישראל פורוש: היא הרבה יותר גדולה.

ישראל פורוש: תשאירו את כפר סירקין שלפחות יהיה משהו, שיהיה לנו משהו שנוכל לעשות את הסכם הגג.

ישראל פורוש: זה יהיה טוב יותר.

ישראל פורוש: תאמינו לי, אתם תגלו שכנים, תושבים, אחלה חבר'ה.

איתן גינזבורג: אדוני ראש-העיר, זה בסדר וזה אפילו מכובד וטוב ומעורר השראה שאתה רוצה לסדר את העיר אלעד, אבל זה לא יכול להיות שזה יבוא על חשבון אחרים.

איתן גינזבורג: אני לא אומר שלא צריך לסדר את העיר אלעד.

איתן גינזבורג: צריך לראות איך אפשר לעשות תב"עות שבהן יהיו לך שטחים חומים שתוכל לעשות את כל צרכי הציבור שצריך.

איתן גינזבורג: זה לא יעזור לך אם תבנה מגרש כדורסל בצד השני של כביש 6 לאזרחיך ולילדיך שנמצאים בעיר אלעד, אז בואו לא לסמות את עיני הציבור.

איתן גינזבורג: אם צריך לטפל בעיר אלעד ולסייע לה, יש הרבה דרכים לעשות את זה.

איתן גינזבורג: הייתי גם מצפה ממשרד הפנים שימצא דרכים יותר משמעותיות מאשר להעביר קווים כחולים ממקום אחד למקום אחר.

איתן גינזבורג: יש דרכים הרבה יותר חשובות ומשמעותיות שמשרד הפנים לצערי טרם החליט לעשות אותם, אגב, מ-1984, עת שהוא עשה את צו ההקפאה, והיום אתה כבול בכל מיני מיסי ארנונה שאתה לא יכול לטפל בהם ואתה לא יכול לעשות שום דבר בהקשר הזה.

איתן גינזבורג: שם הייתי מצפה לראות את משרד הפנים שיביא תוכניות הוליסטיות גדולות לכל הרשויות המקומיות ולא יפגע בתושבים אחרים או בשטחים פתוחים כדי לסייע לעיר מסוימת.

איתן גינזבורג: זה הדבר הכי קל שאפשר לעשות, ולא יכול להיות שאתה רוצה לסדר את העיר שלך על חשבון אחרים.

ישראל פורוש: אני חייב 5,000 דירות, הגדלה של העיר.

איתן גינזבורג: בסדר, אז 5,000 דירות ושיתפוצצו כולם.

קטי קטרין שטרית: בהסכם הגג שלו הוא כן מקבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על חשבון סירקין.

קטי קטרין שטרית: לא על חשבון סירקין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן על חשבון סירקין.

אליהו ברוכי: הוא לא אמר, אני רוצה את סירקין.

אליהו ברוכי: אותו קונצנזוס שיש פה נגד ההעברה לאלעד או נגד ההפשרה לבנייה, צריך לשלב ידיים, לראות איך מביאים לו ממקום אחר את הקרקעות האלה.

ישראל פורוש: אתה צודק, אני איתך.

ישראל פורוש: בוא כבר נגמור את הסיפור הזה.

ישראל פורוש: מסכסכים אותנו כל הזמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני ממש מבקשת, אנחנו לא מסכסכים אף אחד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו שומעים את כל הצדדים.

ישראל פורוש: בואו נחליט מה כן, יחד.

ישראל פורוש: הנה, הירוקים פה.

ישראל פורוש: בואו נחליט יחד.

ישראל פורוש: שנתיים כבר אושרת מנסה לעשות ועדה עם איכות הסביבה.

ישראל פורוש: לא סופרים אותה, מבטלים לה את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני, תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אושרת גני גונן, ראשת המועצה האזורית דרום השרון.

אושרת גני גונן: תודה רבה ליושבת-ראש הוועדה, למיקי חיימוביץ', ותודה לחברי הכנסת רם בן ברק ולאיתן גינזבורג שהעליתם את הנושא שהוא נושא מאוד מאוד חשוב מבחינתנו.

אושרת גני גונן: אני רוצה להתחיל רגע בלתת לכם סקירה קצרצרה על הוועדות בדרום השרון.

אושרת גני גונן: דרום השרון, מועצה אזורית במרכז הארץ, גובלת ב-22 רשויות.

אושרת גני גונן: היו לנו בעבר 96,000 דונם והיום אנחנו קרוב ל-91,000 דונם.

אושרת גני גונן: כל 5,000 הדונם האלה נלקחו בשנים האחרונות לטובת משימה לאומית של פיתוח יחידות דיור במרחב במרכז הארץ.

אושרת גני גונן: כמו שרועי אמר במצגת המצוינת שלו ופתח בפתח דבריו, אנחנו לגמרי מבינים את הצרכים הלאומיים ומוכנים להיות מתחת לאלונקה, ואכן כך היינו.

אושרת גני גונן: מצד שני, לא יתכן שינגסו בנו, ואני מדברת אתכם על 17 ועדות גיאוגרפיות ותמ"לים, ות"לים, שתי תחנות כוח, דפו.

אושרת גני גונן: היו שני דפויים, עכשיו נשאר לנו אחד.

אושרת גני גונן: זה לא יתכן שאנחנו נעמוד בעצם בחזית במלחמות על כל אחד ואחד מהיישובים שלנו מול כל אחת מהרשויות שגובלת בנו, כאילו שאין תכנון במדינת ישראל או כאילו שיש יד מכוונת וכן מתכננת, פשוט מתכננת לחסל את ההתיישבות החקלאית והכפרית בדרום השרון, בעצם במרכז הארץ.

אושרת גני גונן: יכול להיות שיש כזאת כוונה אבל אני לא שמעתי אף פעם החלטה רשמית של ממשלת ישראל שבאה ואומרת, בואו נחסל את ההתיישבות הכפרית בדרום השרון או במרכז הארץ.

אושרת גני גונן: לא שמעתי ואני חושבת שגם לא הייתה החלטה כזאת.

אושרת גני גונן: זה מה שבפועל קורה.

אושרת גני גונן: אני אתן לכם רק לסבר את האוזן, דוגמא.

אושרת גני גונן: אני לא יודעת אם תמי יכולה להעלות את המפה שתוכלו לראות רק את דרום דרום השרון.

אושרת גני גונן: הנה, תסתכלו.

אושרת גני גונן: רק בדרום דרום השרון מדובר בכמעט 28,000 יחידות דיור מתוכננות על האדמות שלנו.

אושרת גני גונן: במחנה סירקין, 12,000 יחידות דיור, בסירקין דרום, 4,200, בותמ"ל אלעד-קיבוץ נחשונים, 5,000 יחידות דיור, במגשימים-יהוד, 3,200 יחידות דיור, בגני תקוה-כפר מע"ש, 3,500 יחידות דיור.

אושרת גני גונן: זה רק הדרום שלנו.

אושרת גני גונן: יש לנו 31 ישובים בדרום השרון.

אושרת גני גונן: אתם יכולים לתאר לעצמכם מה קורה לנו בכל אחת ואחת מהחזיתות או המרחבים שלנו בדרום השרון.

אושרת גני גונן: זו פשוט תופעה מאוד מאוד מדאיגה.

אושרת גני גונן: אם היו באים ואומרים לנו, תראו, צריך להביא X יחידות דיור, שבו איתנו, אנחנו נשב עם השכנים שלנו, 22 שכנים יש לנו, ונתכנן ביחד מה אנחנו יכולים לתת.

אושרת גני גונן: זה צריך להיות מידתי, זה צריך להיות מדורג ובשלביות.

אושרת גני גונן: לא יכול להיות שבותמ"ל מגשימים רצו בהתחלה 1,000 דונם ממגשימים, שזה מחסל את המושב כמושב חקלאי, בשעה שיש להם עוד יחידות דיור שהם עוד לא התחילו לבנות בגני יהודה, שזה מושב שלנו.

אושרת גני גונן: ב-2004 גני יהודה עברו מדרום השרון.

אושרת גני גונן: האדמות האלה נלקחו לטובת יחידות דיור ביהוד.

אושרת גני גונן: עד היום אפילו לא יחידת דיור אחת.

אושרת גני גונן: אני שמחה שעכשיו זה יצא לשיווק.

אושרת גני גונן: אני רואה את רפי מחייך.

אושרת גני גונן: שמחה שאחרי 16 שנה הוצאתם את זה לשיווק.

אושרת גני גונן: מה כל כך בוער לקחת גם ממגשימים, גם מכפר מע"ש, גם מכפר סירקין, גם מנחשונים, גם וגם וגם?

אושרת גני גונן: למה?

אושרת גני גונן: היו מטעים של זיתים בגני יהודה ובמגשימים, שביקשו מהם לכרות אותם לפני 16 שנה.

אושרת גני גונן: מה היה שם 16 שנה?

אושרת גני גונן: שדה קוצים, זה מה שהיה שם.

אושרת גני גונן: זה מה שקורה כשהתכנון הוא תכנון בולימי, שהתכנון הוא בבולמוס מטורף.

אושרת גני גונן: הרי זה ברור שיהיה כאן

אושרת גני גונן: בלאי תכנוני כי אי אפשר לבנות כל כך הרבה, עשרות אלפי יחידות דיור בטווח שמנסים לבנות.

אושרת גני גונן: אין תיאום ואין סנכרון ואין דירוג ואין שום דבר מידתי.

אושרת גני גונן: הכול נעשה במן כאוס מטורף.

אושרת גני גונן: יש כאן כל כך הרבה ועדות גיאוגרפיות רק על הדרום של הדרום שלנו, שלא מסתנכרנות אחת עם השנייה.

אושרת גני גונן: לוקחים מנחשונים 400 דונם, מעבירים לאלעד.

אושרת גני גונן: רוצים לקחת עכשיו מכפר סירקין.

אושרת גני גונן: לוקחים ממגשימים.

אושרת גני גונן: כמו שאמרתי, אין בכלל איזושהי ראיה מרחבית.

אושרת גני גונן: לא אמרנו לא.

אושרת גני גונן: אמרנו, לא עכשיו.

אושרת גני גונן: על זה אמרנו לא.

אושרת גני גונן: לא יכול להיות, ורועי הציג את זה נורא טוב.

אושרת גני גונן: עשרות אלפי יחידות דיור, 60,000 יחידות דיור.

אושרת גני גונן: מה בוער עכשיו לקחת את האדמות של כפר סירקין לעתודות לדורות הבאים?

אושרת גני גונן: הרי בסופו של יום אנחנו מדברים כאן על משאב קרקע שהוא היקר ביותר במדינת ישראל.

אושרת גני גונן: זה שזה אדמה חקלאית, זה שזה שטח פתוח וירוק, זה לא נותן למתכננים את הזכות לבוא ולדרוש אותם ברגל גסה כי הן אדמות זולות.

אושרת גני גונן: הן לא אדמות זולות, הן אדמות יקרות ערך.

אושרת גני גונן: אנחנו יום אחד נתגעגע לשטחים הפתוחים והירוקים האלה, לריאות הירוקות האחרונות שנותרו לנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אושרת, כולנו פה יחד איתך בהבנה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יחד עם זאת, אני רוצה להבין ממך מה מבחינתך, מבחינת המועצה האזורית דרום השרון האופציה המיטבית לצרכים ראש עיריית אלעד הביע פה?

אושרת גני גונן: אני אתייחס לזה, אני רק אומר שמבחינת המרחב נתנו מספיק.

אושרת גני גונן: יש מספיק.

אושרת גני גונן: יהיה כאן כשל תחבורתי מטורף.

אושרת גני גונן: אין כאן תיאום ואין כאן סנכרון.

אושרת גני גונן: תעזבו את זה רגע בצד.

אושרת גני גונן: אלעד קיבלו מנחשונים, ונמצאים כאן חבריי מנחשונים, קיבלו שטח לתעסוקה.

אושרת גני גונן: הם צריכים, הם זקוקים לו ואנחנו איתם, ויחד איתם נפעל ונקים כאן אזור תעסוקה.

אושרת גני גונן: יש להם גם 5,000 יחידות דיור.

אושרת גני גונן: זה נכון, וצודק ראש העיר אלעד שיש בעיה עם המחצבה, שאגב, אנחנו חולקים איתם את ההכנסות.

אושרת גני גונן: בוועדת גבולות לחלוקת הכנסות אנחנו חצי-חצי.

אושרת גני גונן: זה היה שלנו ואנחנו חולקים איתם.

אושרת גני גונן: הוא צודק שאנחנו צריכים כמדינה ללחוץ שם, רמ"י נמצאים כאן, רפי, על המחצבה שתעשה את מה שמדינת ישראל מצפה ממנה לעשות בהסכם, להעביר את המחצבה לאן שהיא צריכה להעביר כדי שהם יוכלו לבנות את יחידות הדיור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איזו מחצבה זאת?

אושרת גני גונן: הנסון.

אושרת גני גונן: היא גובלת באלעד, צפונית לאלעד.

אושרת גני גונן: יש שם בתוכנית הגג של אלעד יחידות דיור שהן גובלות במחצבה ואי אפשר לבנות אותן עד שהמחצבה לא תסיים את החציבה שם.

אושרת גני גונן: היא צריכה לסיים את החציבה.

אושרת גני גונן: היא חייבת.

אושרת גני גונן: יש לה הסכם מול רמ"י ואנחנו צריכים לאכוף את זה ולא לוותר להם כדי שאלעד יוכלו לממש את 5,000 יחידות הדיור שלהם.

אושרת גני גונן: אלעד, הם 7,500 יחידות דיור ב-30 שנה האחרונות.

אושרת גני גונן: ל-20 שנה הקרובות ה-5,000 יחידות דיור הנוספות שלהם יוכלו לספק אותם.

אושרת גני גונן: לגבי ציר הגבעות, זה באמת היה אבסורד לקיים ועדה גיאוגרפית נפרדת מוועדה גיאוגרפית סירקין.

אושרת גני גונן: אנחנו המלצנו ואמרנו, זה שטח גלילי, מוותרים עליו.

אושרת גני גונן: נכון, הוא צמוד דופן אלינו.

אושרת גני גונן: יש שם שטחים מעובדים על ידי נחשונים אבל אנחנו אמרנו שאנחנו מוותרים.

אושרת גני גונן: כתבנו מכתב, רמי גרינברג, אני וסוסן, ואמרנו, מוכנים לוותר על זה, שהוועדה תיתן את זה לאלעד.

אושרת גני גונן: זה שטח אקולוגי אבל אולי לא כולו.

אושרת גני גונן: יכול להיות שחלקו כן צמוד דופן לאלעד ואפשר להשתמש בו לבנייה עתידית בעוד כמה עשורים כשהם יממשו את ה-5,000 יחידות דיור שלהם.

אושרת גני גונן: אנחנו בשיתוף פעולה מלא עם אלעד.

אושרת גני גונן: אלעד לא ביקשו את סירקין.

אושרת גני גונן: לא מתאים להם ארבעה קילומטר מסירקין, לקיים שם שכונה.

אושרת גני גונן: אני חוששת שכל השטחים החקלאיים והפתוחים שיש מסירקין ועד אלעד, כולל אצל סוסן, כולם יתמלאו ויפותחו, שאין צורך בזה.

אושרת גני גונן: תשאלו את רמי גרינברג.

אושרת גני גונן: הוא לא צריך יותר יחידות דיור.

אושרת גני גונן: הוא בקושי מתמודד עם מה שיש לו.

אושרת גני גונן: תבטלו את הפיתוח של סירקין הקטנה.

אושרת גני גונן: הוא לא נחוץ לא לפתח תקווה ולא לאלעד.

אושרת גני גונן: הוא נחוץ להמשך עבודה חקלאית.

אושרת גני גונן: בקורונה אנחנו רואים כמה ביטחון המזון חשוב לנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אושרת, תודה רבה, הבהרת את הדברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת קטי שטרית.

קטי קטרין שטרית: אני חושבת שפחות או יותר אמרתם את הכול, אבל אני גם טוענת שבאמת כפר סירקין זה עוד הירוקה היחידה שנשארה שם באזור.

קטי קטרין שטרית: כבר הכול נאכל וננגס וכו'.

קטי קטרין שטרית: אני פשוט גם חושבת בקול רם.

קטי קטרין שטרית: גם כל הנושא התחבורתי באזור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דיברנו על זה.

קטי קטרין שטרית: כי אני זוכרת דיונים שלי בתקופת היותי במשרד התחבורה, כמה שיש שם פקקים שעדיין עוד לא מצאו פתרונות לקיים, אז בוודאי ובוודאי על תוספת.

קטי קטרין שטרית: אני חושבת שצריך לעצור רגע ולחשוב מצד אחד איך אפשר לעזור לאלעד, כי באמת יש שם משפחות ברוכות ילדים.

קטי קטרין שטרית: הכנסות מארנונה, קשה.

קטי קטרין שטרית: אני מאוד שמחה לשמוע שהוסיפו להם אזור תעשייה כי זה מאוד מאוד חשוב, אבל צריך למצוא פתרונות אחרים ולא על כפר סירקין.

קטי קטרין שטרית: ישבו על כפר סירקין, כבר נגסו בו מכל הכיוונים.

קטי קטרין שטרית: צריך קצת לתת מרחב.

קטי קטרין שטרית: אני אשמח מאוד לשמוע את ראש עיריית פתח תקווה בנושא הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנה הוא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום לך ראש עיריית פתח תקווה, רמי גרינברג.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב.

רמי גרינברג: בוקר טוב, אני אשתדל לא לחזור על מה שאמרו, אבל אם אנחנו ננסה לשקף את מה שקורה פה קודם כל מצד אלעד, זה למעשה הדיון המרכזי בדיון הזה.

רמי גרינברג: מצד אלעד הם טוענים שהם צריכים עוד יחידות דיור.

רמי גרינברג: ידידי ראש העיר פורוש אמר חד משמעית שהאדמות של כפר סירקין זה לא הפתרון האולטימטיבי מבחינתו.

רמי גרינברג: יש לו הצעות רבות אחרות סביב אלעד שהוא מעדיף אותן.

רמי גרינברג: אני חושב שכמו שהוא גם אמר נכון, לא צריך להגיד רק פה לא.

רמי גרינברג: תעזרו לו שזה יהיה שם, אז הוא יבין שגם חברי כנסת בצדק לא רוצים גם לפגוע בכל מיני דברים סביבתיים סביב אלעד.

רמי גרינברג: אם הגיעו למסקנה שבאמת צריך לאלעד, אז בסוף צריך לוותר על משהו כנראה.

רמי גרינברג: אין היגיון לשים את זה באזור של האדמות של כפר סירקין משום בחינה, לא אורבנית, לא יכולת מוניציפאלית לנהל חיים של תושבים במרחקים כאלה.

רמי גרינברג: כל דבר בסוף שעושים ובונים, זה גורם לשינוי וזה בא על חשבון משהו.

רמי גרינברג: צריך שזה יהיה במקום שהכי הגיוני עם הפגיעה הכי פחות גדולה, וזה סביב היישוב אלעד.

רמי גרינברג: אני כמובן תומך בבקשה שלהם למצוא את הפתרון סביב אלעד.

רמי גרינברג: יש מדרונות אקולוגיים, יש מחצבות, יש דברים אחרים.

רמי גרינברג: תמצאו להם פתרון שם.

רמי גרינברג: זה הפתרון הנכון לתושבים שלהם.

רמי גרינברג: הרי גם התושבים שלהם יסבלו אם הם יהיו פה באדמות של סירקין.

רמי גרינברג: זה לא פתרון אמיתי.

רמי גרינברג: גם הרשות לא תוכל לתת מענה מוניציפאלי למקום הזה, וגם פה יש פגיעה במשהו ירוק, אתם בעצמכם אומרים.

רמי גרינברג: זה אדמות חקלאות, אז צריך למצוא פתרון שם.

רמי גרינברג: זה קודם כל לגבי אלעד בפן שלה ואני תומך בכל פתרון, עד לשבת ולשמוע ביחד עם סוסן, ראש מועצת חבל מודיעין, ואושרת וראש העין יחד עם ראש העיר אלעד, למצוא פתרון סביב אלעד.

רמי גרינברג: צריך את ההתגייסות שלכם יחד עם הגורמים הירוקים, לתת להם את המענה שם.

רמי גרינברג: לגבי האזור הזה אם הוא בכלל רלוונטי, אז מעבר למה שטענתי, שאמרתי שזה לא נכון מוניציפאלית לאלעד לנהל פה, זה גם באמת לא הגיוני לאור ההתפתחות של האזור הזה.

רמי גרינברג: כל אזור מזרח העיר פתח תקווה ממזרחית לכביש 40 עד כביש 6 עובר עכשיו מהפכה שלמה.

רמי גרינברג: למעשה בונים שם עוד עיר שלמה.

רמי גרינברג: כל מה שקשור למחנה סירקין א' וסירקין ב' זה מגיע לכמעט 13,000 יחידות דיור שאמורים להיבנות בשנים הבאות וכבר בונים שם עיר.

רמי גרינברג: עכשיו לבוא ולהעמיס עם עוד 4,000 יחידות דיור, אמנם קצת באזור אחר, אין הגיון.

רמי גרינברג: אנחנו רק בהתחלה של העיר הזאת.

רמי גרינברג: אם היית אומר שה-4,000 האלה מחוברים ל-13,000 באיזושהי צורה, אבל זה ממש לא, זה באזור אחר אבל באותו תא שטח.

רמי גרינברג: גם ככה כל הבינוי שהמדינה מקדמת לגבי מחנה סירקין, הוא לא פשוט.

רמי גרינברג: יש שם הרבה מאוד אתגרים.

רמי גרינברג: אנחנו עובדים על זה כדי שבאמת איכות החיים שם תהיה כמו שצריך.

רמי גרינברג: גם מי שיגור שם וגם מי שגר בסביבה, שיהיה פתרונות תנועתיים משמעותיים שעולים המון המון כסף.

רמי גרינברג: נציגי המינהל מבינים את זה ומבינים את העלויות שיצטרכו להשקיע.

רמי גרינברג: גם המטרו אמור להגיע לשם, אבל תנו לנו קודם כל לראות איך מסתדרים עם העיר הקטנה הזאת של מחנה סירקין שבונים אותה, לפני שהם עכשיו דוחפים שם באזור עוד איזה מיני עיר קטנה.

רמי גרינברג: אין הגיון.

רמי גרינברג: זה לא יחזיק את עצמו כל הדברים האלה.

רמי גרינברג: אם העיר החדשה שרוצים להקים הייתה כבר מבוססת עם תשתיות תנועה וכל הפתרונות התנועתיים, אז כן, אבל אנחנו פה עדיין לא יודעים איך לעכל את הנושא הזה וכל הזמן אנחנו בדיונים איך לבוא ולדאוג שבאמת יהיה פתרונות תנועתיים, ואיך שלא תהיה פגיעה סביבתית ואיך שלא תהיה פגיעה תנועתית במצב הקיים, וכבר עכשיו מדברים על משהו אחר.

רמי גרינברג: זה כאילו נראה שראו תא שטח ריק ואמרו, הנה, פה אפשר לשים, זה מסתדר.

רמי גרינברג: אין שום הגיון.

רמי גרינברג: האזור הזה לא יוכל להכיל עוד בהקשר הזה.

רמי גרינברג: עכשיו גם העיקרון.

רמי גרינברג: אני לא חושב שצריך לבוא ולהגדיל עכשיו תא שטח מסוים, בין לאוכלוסייה כזאת, אוכלוסייה אחרת או מגזר כזה או מגזר אחר.

רמי גרינברג: גם סירקין עצמה תהיה פתוחה לכלל הציבור, אוכלוסיות כלליות, אוכלוסיות ממגזרים שונים.

רמי גרינברג: כולם אצלנו רצויים, אבל לא מראש אתה בא ומסכים שתא שטח מיועד לאוכלוסייה כזאת או אחרת.

רמי גרינברג: אין בזה היגיון.

רמי גרינברג: תחשוב שאתה רוצה ליצור מעבר לזה, רוצה ליצור באזור הזה של אדמות סירקין.

רמי גרינברג: אתה רוצה ליצור שכונה של 4,000 משפחות, שזה המון, שהיא שייכת לאלעד.

רמי גרינברג: צמוד אליה שכונה ששייכת לפתח תקווה.

רמי גרינברג: איך זה יסתדר?

רמי גרינברג: הרי בסוף הכול ייפול גם ככה על פתח תקווה, כי התושבים החדשים, עד שייבנו להם שם כל השירותים המוניציפאליים, הם בינתיים ישתמשו בשירותים המוניציפליים של שכונת גני הדר והדר גנים שלא יוכלו לשאת את העומס הזה.

רמי גרינברג: הם יקרסו.

רמי גרינברג: התושבים שיהיו שם ילכו לבית ספר עד אלעד עם כל ההסעות, לעומת זאת שיש להם פה בתי ספר שהם יכולים להשתלב בהם.

רמי גרינברג: מבינים שזה איזושהי פיקציה שלא תעבוד.

רמי גרינברג: אנחנו יודעים שבסוף ההחלטות מתקבלות בוועדת הגבולות אצל שר הפנים ובוועדות הסטטוטוריות, במועצה הארצית והוועדה המחוזית.

רמי גרינברג: אנחנו מכירים את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני ראש העיר, תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מאוד מודים לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהנקודה שלך והגישה שלך ברורה ומובנת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהגיע הזמן שאנחנו נתחיל לשמוע את אנשי משרד הפנים ואת רשויות התכנון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משרד הפנים, נעה סגל, מנהלת אגף מפת השלטון המקומי.

נעה סגל: שלום לכולם, אני מנהלת אגף תכנון למפת השלטון המקומי, שבעצם אנחנו אחראים על כל הוועדות הגיאוגרפיות בכל הארץ.

נעה סגל: החל משנת 2016 הוקמו שבע ועדות קבועות.

נעה סגל: זה אומר שחברי הוועדה הם אנשים שבוחנים את הנושאים לאורך זמן, בראייה כוללת.

נעה סגל: אלו אנשי מקצוע מתחומי התכנון, הכלכלה, המוניציפאלי, שנבחרו בתהליך תחרותי אחרי תנאי סף קשים.

נעה סגל: הם מסתכלים כמו שאמרתי, לטווח ארוך, מוקפים ביועצים תכנוניים, כלכליים, אנשי TIS, אנשי מטה, וככה גם נראית תמונת הראי של זה אצלנו במשרד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יכולה רק להגיד לך נעה, שכמות התלונות שאני מקבלת על ועדות הגבולות, בואי נגיד, יש אולי לא מעט אנשים שחולקים על העבודה של ועדות הגבולות.

נעה סגל: רק ציינתי עובדות עד כה.

נעה סגל: אפשר לחלוק כמובן, זה זכותו של כל אחד, אבל עד כה ציינתי באמת עובדות.

נעה סגל: התהליך הולך כך שבעצם הוועדה מקבלת כתב מנדט מהמנכ"ל.

נעה סגל: היא מקיימת דיונים בסדר גודל של שנה וחצי.

נעה סגל: במקרה הזה אנחנו מדברים על שנתיים וחצי של דיונים סביב הנושא הזה, לא תהליך שקרה בקלות הדעת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שנתיים וחצי ובסוף באתם עם ההברקה הזאת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מרשים בהחלט.

נעה סגל: אני אשמח אם גם לי יתנו לסיים את הדברים שלי ואז יגיבו, כמו שניתן לכל אחד אחר בדיון פה.

נעה סגל: לאחר המלצות הוועדה מקבלים את עמדות כל הרשויות, את עמדת מחוז משרד הפנים, את עמדת המנכ"ל, וכל זה ביחד מוגש לשר הפנים.

נעה סגל: השר הפנים הוא הגורם היחיד שיכול לקבל החלטה בנושא.

נעה סגל: כל עוד שר הפנים לא אמר את דעתו, מדובר בהמלצות.

נעה סגל: הוא יכול לקבל את המלצות הוועדה, הוא יכול לא לקבל אותן.

נעה סגל: הוא יכול לקבל אותן באופן חלקי.

נעה סגל: הכול כמובן מנומק.

נעה סגל: לאורך הדיונים בוועדה נשמעו כל הצדדים.

נעה סגל: אפשר להיכנס לאתר הוועדה, כולכם מוזמנים, תוך כדי גם שאני מדברת, לראות את כל הפרוטוקולים מהוועדות, לראות את כל הנושאים שדיברו שם.

נעה סגל: היה נציגות של כל אדם שרצה לדבר, החל מתושב עד לראש רשות, כל גורמי התכנון, כל הגורמים הירוקים, ובאמת נעשתה כאן חשיבה מאוד משמעותית של איסוף עמדות.

נעה סגל: העבודה הזאת כמו שאמרתי, לא נגמרה ותמשיך בתהליך עד לשר הפנים.

נעה סגל: התהליך פה הוא שקוף.

נעה סגל: אתם יכולים להסתכל בדוח הוועדה ולראות שגם הוועדה עצמה מודעת ליתרונות ולחסרונות שבהמלצה שלה.

נעה סגל: אלו נושאים כמו שאמרת בעצמך, יושבת-הראש, מאוד מאוד רגישים.

נעה סגל: יש המון עמדות לכאן ולכאן על כל החלטה של הוועדה.

נעה סגל: גם במקרה הזה אנחנו רואים שאין פה קונצנזוס וגם לכאן יש עדיין חילוקי דעות בין בעלי העניין השונים.

נעה סגל: כל זה ביחד מגיע לשר.

נעה סגל: התהליך שקוף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ההמלצות כבר נכתבו?

נעה סגל: ההמלצות נכתבו.

נעה סגל: הדוח הוא דוח שהוא כבר הופץ לרשויות.

נעה סגל: הוא הופץ לכל הגורמים.

נעה סגל: כל מי שרוצה לעיין בדוח, יכול לראות את הדוח.

נעה סגל: אחרי ההמלצה בעצם מגיע לשר ורק אז מתקבלת החלטה.

נעה סגל: אני רוצה להתחבר רגע לפתח הדיון ולאמרה של החשיבות לשטחים פתוחים.

נעה סגל: גם כאן הוועדה ראתה את זה אל מול עיניה ואפשר לראות שמתוך כ-4,000 שטחים שנידונו בוועדה הספציפית הזאת, כ-3,000 מתוכם נשארים ירוקים, לא הועברו מהמועצה האזורית על אף בקשת אלעד, אז אני חושבת שהוועדה עשתה את העבודה כראות עיניה בצורה טובה, ללא ספק כבדת משקל.

איתן גינזבורג: הסטטיסטיקה פה לא עוזרת.

איתן גינזבורג: היא לא רלוונטית.

איתן גינזבורג: זה לא משנה אם 3,000 לא הועברו ורק 1,000 הועברו, שזה נראה נורא מרשים.

נעה סגל: שום דבר לא הועבר.

נעה סגל: אנחנו מדברים פה על המלצות.

איתן גינזבורג: בסדר, אנחנו מבינים.

איתן גינזבורג: גם את מבינה.

איתן גינזבורג: ההמלצה להעביר.

איתן גינזבורג: כשאין היגיון בהעברה, אז גם כשזה נורא מעט, חוסר ההיגיון עדיין נותר בעינו ולכן הסטטיסטיקה היא פחות מרשימה בהקשר הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נעה, כמה שנים את שם בתפקיד?

נעה סגל: אני שנתיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הבנתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את יכולה לתת לי בבקשה, כמה המלצות של ועדת גבולות השר לא קיבל?

נעה סגל: כ-20 אפשר לומר מאז הוועדות הקבועות.

נעה סגל: סדר גודל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 20 מתוך כמה?

נעה סגל: מתוך כ-80.

נעה סגל: שוב, סדרי גודל מאוד מאוד בגדול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 25% מההמלצות השר לא מקבל?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה בערך היחס?

נעה סגל: סדרי גודל, כן, לא מקבל.

נעה סגל: ניקח דוגמא משבוע שעבר, הוועדה המליצה חלוקת הכנסות מסוימת.

נעה סגל: השר, גם הוא צריך לנמק את דעתו.

נעה סגל: הוא לא יכול לבוא ולהגיד לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מקווה.

נעה סגל: הוא ראה את נימוקי הוועדה ונתן נימוקים כלכליים משלו ששינו את המלצת הוועדה, אז חלוקת הכנסות קרה אבל בצורה שונה.

נעה סגל: זה התהליך התקין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה אנשים יושבים בוועדת גבולות?

נעה סגל: בכל ועדת גבולות יושב יושב-ראש.

נעה סגל: יושבי-הראש של כל הוועדות הם אנשים בעלי ניסיון רב שהיו מנכ"לי משרדים, מנכ"לי רשויות מקומיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי יושב-ראש הוועדה הספציפית הזאת?

קריאה: גבי מימון.

נעה סגל: פרט לזה יש ארבעה חברים.

נעה סגל: החברים כמו שאמרתי, מתחומים של תכנון, של כלכלה, ניסיון מוניציפאלי.

נעה סגל: הוועדה מעורבת, זאת אומרת שבכל ועדה יש ייצוג לנשים, ייצוג למיעוטים, ייצוג לכל המגזרים.

נעה סגל: פרט לזה יושבים לא כחברים אלא כתומכים, איש מקצועי של כלכלה, יועץ כלכלי, יועץ תכנוני, יועץ של GIS.

נעה סגל: תוכלו לראות את דוח הוועדה, הוא מפרט מעל 100 עמודים בנקודה הזאת של טיעונים בעד וטיעונים נגד, כולל הסברים מאוד מאוד מפורטים על רמת הדונם.

נעה סגל: פרט לזה יש כמובן מנהל של ועדה, יש רכז אדמיניסטרטיבי ויש את הצוות התומך במשרד שנותן תמיכה מקצועית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את יכולה לתת לנו בקצרה את ההיגיון שעמד מאחורי ההמלצה הזו, אחרי שאנחנו שמענו את כל הנוכחים מסביב ואת האינטרסים של כולם, איך הגיעו בסוף להמלצה הזו של לקחת דווקא את הנתח הזה של כפר סירקין בשביל העיר אלעד?

נעה סגל: אז כאמור, זה מפורט בדוח.

נעה סגל: אני לא מתכוונת לחזור על הטיעונים של הוועדה, אבל בסוף בהסתכלות כן תכנונית, כן של ארוכת טווח עם תחנת הרכבת של אלעד, שיהיה איזשהו רצף בעתיד.

נעה סגל: השכונה הזאת גם ככה תוכננה כעיר חרדית, ושאלעד בעצם יחסית מעוניינים לקלוט אותה לעומת האחרים.

נעה סגל: יש טיעונים.

נעה סגל: להגיד שזאת הייתה החלטה קלה?

נעה סגל: היא לא קלה, אבל הטיעונים בהחלט קיימים והעבודה היא עבודה מקצועית.

איתן גינזבורג: מבחינה מוניציפאלית-אורבנית, אפילו מבחינת תכנון אורבני, כשיש ניתוק של כביש 6 שמפריד בין העיר אלעד לבין השטח הזה שמדרום לכפר סירקין, איפה ההיגיון התכנוני האורבני-המוניציפאלי, שמסביר לי ראש עיריית אלעד שהוא צריך שטחים למקוואות ולאולמות ספורט.

איתן גינזבורג: מה ההיגיון בלתת את השטח הזה שהוא מדרום לכפר סירקין, לעיר אלעד שנמצאת מעבר לכביש?

נעה סגל: הסברתי מה ההיגיון.

נעה סגל: כמו שאמרתי, העובדה שיש שני כבישים ארציים שחוצצים פני שכונה לעיר אלעד, זה בהחלט בתוך החסרונות וזה לא שיקול שהתעלמו ממנו, אבל למרות השיקול הזה, הוועדה מצאה לנכון שכן להמליץ לשר, למרות שכמו שאתה אומר, זה נכון, זה לא הדבר האופטימלי וזו לא החלטה קלה, אבל זו ההמלצה שהתקבלה על ידם ונראה עכשיו מה השר יגיד על זה.

איתן גינזבורג: כל מי שעסק קצת בחיים מוניציפאליים, מבין שיש פה משהו שאין בו שכל ישר, אין בו היגיון.

איתן גינזבורג: אנחנו מבינים את הצורך לתת יחידות דיור לעיר אלעד.

איתן גינזבורג: אנחנו מבינים את הרצון שלו לקבל את ה-5,000 יחידות דיור.

איתן גינזבורג: אנחנו מבינים את הצורך להגדיל שטחי ציבור ולהגדיל כלכלה מוניציפאלית ולאזן את העיר.

איתן גינזבורג: זה מובן, אבל ההחלטה הספציפית הזאת שבה ייקחו שטח שהוא לא קשור גיאוגרפית, אורבנית, תכנונית בשום דרך, ולספח אותם מוניציפאלית לעיר מעבר להרי החושך או אם תרצי, מעבר לכביש 6, רק כדי שיהיה להם בתוך המכסה, בתוך הקו הכחול, אני לא מוצא בכך את ההיגיון ולא הסברת אותו.

נעה סגל: אני חושבת שאתה הסברת אותו, כי אמרת בעצמך את היתרונות ואת החסרונות.

איתן גינזבורג: אין בזה שום יתרון.

נעה סגל: יש צורך אמיתי בגידול של העיר.

נעה סגל: העיר הזאת מוקפת כולה מכל הכיוונים שלה, כשהיא לא יכולה לגדול.

נעה סגל: יש כן תכנון עתידי שקושר את השכונה הזאת לעיר באמצעות תחנת הרכבת.

נעה סגל: יש פה יתרונות ויש פה חסרונות.

איתן גינזבורג: תחנת רכבת, בכל הכבוד, לא מחברת עיר.

איתן גינזבורג: אם היית אומרת לי אולי אפילו מטרו, אז גם הייתי מנסה לחשוב על זה, אבל במקרה שיש בו מסילת רכבת כזאת, לא יכול להיות שהיא תביא את האנשים מתוך אלעד מאותה שכונה.

איתן גינזבורג: אין פה היגיון מוניציפאלי באמת.

איתן גינזבורג: יש פה החלטה שנותנת מענה לצורך מסוים כמעט ביורוקרטי כדי לאפשר התפתחות לעיר אלעד כדי לאזן אותה כדי לקבל את ה-5,000 יחידות דיור.

איתן גינזבורג: כדי לרבע את המעגל, מצאו חטיבת קרקע שלא קשורה לעיר, ומצרפים אותה לעיר בצורה לא טבעית.

איתן גינזבורג: אין פה היגיון.

איתן גינזבורג: יש פה היגיון שהוא אחר.

איתן גינזבורג: למה לא הביאו באילת?

איתן גינזבורג: זה גם הגיוני.

איתן גינזבורג: הנה, חטיבת קרקע ואנחנו מצרפים 5,000 יחידות דיור וזה הגיוני, אפשר להגיע לאילת.

איתן גינזבורג: אגב, מה שמחבר בין אילת לאלעד, יש היום שדה תעופה שמטיס אותך עם מטוס.

איתן גינזבורג: תארי לך.

איתן גינזבורג: זה לא נימוקים הגיוניים.

איתן גינזבורג: כמה שזה אבסורד הדוגמא שלי, אותו אבסורד ההחלטה של ועדת הגבולות.

נעה סגל: אני מזמינה את חבר הכנסת לקרוא את הדוח ולהכיר יותר לעומק את כל הטיעונים ואחרי זה נשמח להמשיך את הדיון הזה.

איתן גינזבורג: אני הייתי שואל שאלה אחרת.

איתן גינזבורג: מדוע משרד הפנים לא עוצר רגע, וכדי לאפשר לערים להתפתח כמו שביטא פה היטב בכאב ובצדק, ראש העיר אלעד, מדוע משרד הפנים לא עושה שנייה מחשבה יותר עמוקה על האופן והאוטונומיה שבה ערים יתנהלו?

איתן גינזבורג: מדוע משרד הפנים למשל לא מבטל את צו ההקפאה מ-1984 שאומר בעצם לרשויות המקומיות, אתן בתחום הארנונה, אם קודם הייתן סוברניות, אוטונומיות להחליט על המיסים שלכן בתך העיר והייתן מעלים באזור אחד, מורידים באזור אחר, נותנים הנחות כאן, הנחות שם.

איתן גינזבורג: במקום זה לקח משרד הפנים את כל הסמכות אליו לשלטון המרכזי, הוציא את כל הסמכויות מהרשויות המקומיות ועכשיו כל דבר צריכים לבוא כקבצנים עם יד קפוצה בבקשה לעזרה ממשרד הפנים, מהאח הגדול או מהגביר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא חושבת שהיא הכתובת לסוגיה הזאת.

נעה סגל: אני אעביר את השאלה שלך הלאה ואשמח לחזור אליך מהאנשים שהאחראים על נושא הארנונה.

איתן גינזבורג: מכיוון שיש לך טלפון שלי, אז אני מצפה באמת שתחזרי אלי עם התשובה הזאת.

רועי סער: סירקין התווסף רק בישיבה השביעית.

רועי סער: מפנה אותך לפרוטוקולים.

רועי סער: היה דיון אחד בלבד.

אושרת גני גונן: זה נכון שהיו שבעה דיונים.

אושרת גני גונן: הם היו על ציר הגבעות.

אושרת גני גונן: על סירקין דיון וחצי.

אושרת גני גונן: בסיומו נאמר שזה לא תם כיוון שאנחנו הערנו.

אושרת גני גונן: אני אמרתי שם, לא יכול להיות שיש לנו שתי ועדות נפרדות.

אושרת גני גונן: קחו את ציר הגבעות וקחו את סירקין ותעשו מזה ועדה אחת.

אושרת גני גונן: אל תפצלו את זה.

אושרת גני גונן: אם לא היו מפצלים את זה, יכול להיות שהפתרון היה ציר הגבעות היום כפי שראש עיריית אלעד מבקש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את רוצה להגיב על זה, נעה סגל?

נעה סגל: הוועדה כן מסתכלת בראיה כוללת על האזור שלה ולכן זה אותה ועדה עם בדיוק אותם אנשי מקצוע שהגישו את ההמלצות האלה.

נעה סגל: בכוונה חיכו והגישו את שתי ההמלצות האלה ביחד.

נעה סגל: הדוחות האלו גם הגיעו ביחד להחלטת השר.

נעה סגל: הם לא מנותקים.

נעה סגל: הם כן מקשה אחת וברור שהקשר ביניהם הוא בלתי נפרד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לשמוע את מינהל התכנון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רפי אלמליח מרשות מקרקעי ישראל שממה שאנחנו שומעים, הוא היה מאוד מעורב בכל ההליך.

רפי אלמליח: שלום לכולם, אכן רשות מקרקעי ישראל, הגוף שמתכנן כאן.

רפי אלמליח: התחלנו בתכנון בזמנו בותמ"ל ולאור התקדמות התכנון של מחנות סירקין, החליטה הוועדה בכנסת בהארכת חוק הותמ"ל לפני מספר שנים, שאכן התוכנית הזו היא לא דחופה למחר בבוקר ברמת ותמ"ל ולכן התוכנית עברה - - - .

רפי אלמליח: אנחנו העברנו את זה לסמכות ועדה מחוזית.

רפי אלמליח: קידמנו את התוכנית.

רפי אלמליח: היו כאן שאלות באמת לאיזה מגזר לשייך את זה.

רפי אלמליח: מכיוון שיש לנו מצוקה מאוד משמעותית במגזר החרדי ובאלעד בפרט, הייתה פנייה לאלעד במסגרת הניסיון למציאת שטח להרחבת אלעד, להכניס את השטח הזה כחלופה לבחינה.

רפי אלמליח: לאחר פעילות מאוד אינטנסיבית של מוסדות התכנון שבחנו את כל המגבלות של הרחבת אלעד, אם זה מסדרון אקולוגי ממזרח, שטחי החדרת מי נגר מצפון, מחצבה פעילה שנמצאת מצפון, כביש 6, כביש 444, שטחי אש.

רפי אלמליח: לאחר השיקולים האלה, ובכל תוכנית הרחבה יש לנו שיקול שנעשה לכל האינטרסים, הוועדה התכנונית החליטה שסירקין זו הפגיעה המינימלית כי השטח של סירקין סומן בתוכנית המתאר להרחבה ולפיתוח, ואם אנחנו כבר הולכים לפתח, זה השטח שאמנם עם מגבלות כמו שנאמרו כאן קודם, אבל זה שטח שאפשר לקדם אותו לאוכלוסייה החרדית, לכן אנחנו נמצאים כאן באמת אחרי ששעות רבות גם של ועדת הגבולות, זה מה שיצא בסופו של דבר.

רפי אלמליח: אני חושב שצריך ללמוד את התהליך ואת כל הטיעונים כמו שאמרה קודמתי הדוברת, ולראות שאכן לא החסרנו איזה שיקול כזה או אחר שיכול להטות את הכף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה חושב שזאת התוכנית המיטבית?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם כל הזמן מאוד מדברים על הצורך בבנייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו בטח ובטח לא חושבים שלעיר אלעד לא מגיע להתרחב, למרות שאני חושבת שכשאתה בונה עיר ובמיוחד כשאתה בונה עיר חרדית, אם אני הולכת 30 שנה אחורה כשהתחילו לתכנן את העיר אלעד, אז אתה לא בונה עיר חרדית בלי איזה שהן גם תוכניות להמשך שלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא יכול להיות שאתה מבין שזאת אוכלוסייה מאוד מאוד צפופה עם עתודה שצריכה להינתן, אז לא יתכן שאתם מראש לא בניתם את העיר הזאת עם עתודות בנייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היום פתאום אתם מגלים מכל צד שלה שיש להם איזושהי בעיה, ואני הבן אדם האחרון שיגיד לכם לבנות על מסדרון אקולוגי, אבל אני גם לא רואה את ההיגיון בלבנות את החלק הזה של אלעד בצד השני של כביש 6.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה התכנון המקורי פה של הדבר הזה בכלל ולמה שטח אש?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אולי השטח אש הזה, הגיע הזמן שהוא כבר לא יהיה שטח אש באמצע מדינת ישראל כשאתם מדברים על כזה לחץ של בנייה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה באמת חושב שהתוכנית הזאת שאתם הגעתם אליה, היא התוכנית המיטבית?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה הפתרון הכי טוב לאלעד, על סירקין?

רפי אלמליח: זה הפתרון היחיד.

רפי אלמליח: שטח האש הוא גם המסדרון האקולוגי ואם את הולכת למחצבה, אז את לא תיבני את הרחבת העיר במצוק של 100 מטר מתחת לקרקע.

רפי אלמליח: ברור שזה לא הפתרון האופטימלי, ואם היינו מתכננים היום שכונה לעיר קיימת, אז לא היינו מגיעים לסיטואציה הזו, אבל זה לאן שנקלענו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, זהו, אין ברירה אחרת, אתה אומר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה הדרך היחידה.

רפי אלמליח: האמת שיש ברירה.

רפי אלמליח: אם ראשי הערים השונות היו מקבלות בברכה את המגזר החרדי ופותחים שכונות חדשות ומאפשרים למגזר החרדי להשתלב בערים האלה, אז לא היה מצוקה כמו שאנחנו מוצאים שאנחנו צריכים להרחיב את אלעד, צריכים להרחיב את מודיעין עילית.

רפי אלמליח: לזה הגענו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מצטערת אבל זאת לא תשובה.

אליהו ברוכי: אתה אומר חרדים, חרדים.

אליהו ברוכי: אני שואל, נושא תחבורתי, איפה נמצא הנושא הזה?

אליהו ברוכי: הולך להיות גם מחנה סירקין, גם סירקין מזרח ועכשיו סירקין דרום.

אליהו ברוכי: איפה נושא התחבורה נמצא?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא מספיק לבנות בתים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עשינו על זה דיון פה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל הסכמי הגג האלה, אתם בונים שכונות שאחרי זה אנשים כלואים בהם, אז איפה אתה תבנה עכשיו עוד משהו שאין לו אפילו איזשהו פתרון תחבורתי?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפילו לסירקין הגדולה אין.

אליהו ברוכי: אחד מהמשתתפים הזכיר שהמטרו פתאום קוצר, אז עכשיו פתאום משנים פה בוועדה.

אליהו ברוכי: פעם ראשונה אני שומע שהמטרו לא יגיע לשכונה הזאת.

רפי אלמליח: המערך התחבורתי מטופל בכל הרמות התכנוניות.

רפי אלמליח: יש התניות, לא כמו שנאמר קודם.

רפי אלמליח: אם בעבר נושא המטרו, אמרנו שזה דבר לעוד 50 שנה ואף אחד לא לקח אותו בחשבון כפתרון, היום מדברים על המטרו ועל הרכבת הקלה כדברים שיגיעו בטווחים שבעבר לא חשבנו עליהם.

רפי אלמליח: גם נתיבי תחבורה ציבוריים היום נעשים.

רפי אלמליח: זה דבר שהוא פתרון יותר זמין ועושים אותו כבר היום לשכונות החדשות שהולכות להיות מפותחות במחנה סירקין.

רפי אלמליח: הדברים, כמובן הם קשים.

רפי אלמליח: המדינה לא עשתה הרבה בתחום התשתיות במשך השנים, ואם רוצים עכשיו לחכות עד שהתשתיות יהיו בנויות ורק אז נתחיל לתכנן, אז אני חושב שנהיה במצוקה כפולה.

איתן גינזבורג: אני רוצה להצטרף לכל מה שאמרה פה יושבת-ראש הוועדה.

איתן גינזבורג: לא יכול להיות שמטפלים במצוקה אחת על ידי יצירת בעיה במקום אחר.

איתן גינזבורג: זה לא עושה שכל ישר, זה לא הגיוני בשום דרך.

איתן גינזבורג: אני חייב לומר שאני מתרשם שאפילו מתשובותיך ומהאופן שבו אתה נע על הכיסא, גם אתה חושב במקום הכי מקצועי שזה לא הפתרון הראוי.

איתן גינזבורג: זה אולי הפתרון המצוי שאתם מצאתם אבל זה בטח לא הפתרון הראוי.

איתן גינזבורג: נדמה לי שאם עושים תכנון ארוך טווח, ואין ספק שפה מדובר על משהו ארוך טווח, ראוי לעצור ולעשות חושבים מחדש.

איתן גינזבורג: אי אפשר להמשיך עם העוול הזה.

איתן גינזבורג: אי אפשר להמשיך לעשות טעות אחת כדי לטפל בטעות אחרת.

איתן גינזבורג: זה פשוט בלתי נתפס.

איתן גינזבורג: אם ההחלטה הזאת בסוף תתקבל, בעוד כמה שנים ישבו פה ויתפסו את הראש, מי היה זה שקיבל את ההחלטה.

איתן גינזבורג: בסוף אתה מסביר לי שיש תוכניות תחבורתיות.

איתן גינזבורג: אנחנו כולנו מכירים את העולם, גם את עולם התכנון.

איתן גינזבורג: אנחנו מבינים שהעברת השטח הזה מדרום כפר סירקין לגבול המוניציפאלי של העיר אלעד, הוא לא דבר הגיוני.

איתן גינזבורג: זהו.

איתן גינזבורג: לא רוצה לדבר על דיור, לא על תחבורה.

איתן גינזבורג: זה לא הגיוני.

איתן גינזבורג: זה לא טבעי.

איתן גינזבורג: הדין של זה להתבטל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו חייבים להתקדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לשמוע גם את מוחמד נאטור, סגן מתכנן המחוז, ממינהל התכנון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מוחמד נאטור, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לשמוע את הגישה שלכם לגבי הסוגיה הזאת.

מוחמד נאטור: אנחנו יותר נתייחס להיבט התכנוני מאשר להיבט המוניציפאלי, כי ההיבט המוניציפאלי נבחן במסגרת ועדה גיאוגרפית וההמלצות.

מוחמד נאטור: יחד עם זאת אני יכול לומר שקודם כל הפתרונות של העיר אלעד נבחנו לאורך שנים רבות.

מוחמד נאטור: זה תהליך שהתמשך לאורך זמן רב על מנת לתת מענה לצרכי האוכלוסייה באלעד, לתת מענה לפיתוח של העיר.

מוחמד נאטור: היות והעיר נמצאת איפה שהיא נמצאת, אז היה קשה מאוד להגיע לאיזשהו פתרון שיאפשר את המשך פיתוח העיר ויאפשר את המשך קיום העיר, לכן עלה הרעיון להעביר חלק מהפיתוח למקום אחר.

מוחמד נאטור: העיר אלעד היום לא מסתיימת בכביש 444 כפי שאנחנו מכירים אותה.

מוחמד נאטור: העיר אלעד חצתה את כביש 444 והפיתוח שלה עכשיו נכנס לתוך המשולש בין כביש 444 לכביש 6.

מוחמד נאטור: מדובר בהיקף רחב מאוד של שטחי תעסוקה עבור אלעד, תחנת רכבת עם נגישות לכיוון מזרח, כביש שיעבור מדרום לכביש 471, במקביל אליו, ויתחבר למחלף עמישב וצפונה יחצה את כביש 471.

מוחמד נאטור: יעלה צפונה עד השכונות החדשות של סירקין.

איתן גינזבורג: אדוני, הוא לא חוצה את כביש 6.

מוחמד נאטור: אנחנו לא נוכל להגיד הרבה על התכנון הנוסף כי אנחנו נמצאים בשלב התחלתי מאוד.

מוחמד נאטור: - - - בבחינת חלופות, מבחינת פרוגרמה.

מוחמד נאטור: התוכנית עוד לא הוצגה בפני ועדת היגוי, לא בפני הוועדה המחוזית, כלומר אנחנו מדשדשים לבחון את התכנון המיטבי שצריך לייעד למקום הזה.

מוחמד נאטור: אני רק רוצה להגיד שתכנון המתחם הוא חלק מהתפיסה האסטרטגית של מינהל התכנון.

מוחמד נאטור: תכנון המתחם הוא חלק מהתוכנית האסטרטגית למתן פתרונות לדיור, שנקבעה על ידי מינהל התכנון.

מוחמד נאטור: עובדה שהמתחם הזה הוכרז כתוכנית מועדפת לדיור, התחיל את התכנון שלו בותמ"ל עד שהתקבלה החלטת קבינט הדיור להעביר את זה למחוז.

מוחמד נאטור: אנחנו מודעים לכל הקשיים, גם הסביבתיים וגם על הקושי לגריעת שטחים חקלאיים, ואת כל מה שנאמר על ידי נציגי הרשויות.

מוחמד נאטור: המחוז מחויב לקדם פתרונות דיור למגוון אוכלוסיות, לרבות לאוכלוסייה החרדית, בין אם זה באלעד ובין אם זה בפתח תקווה.

מוחמד נאטור: התכנון שמיועד למתחם הזה הוא תכנון שמיועד לאוכלוסייה החרדית.

מוחמד נאטור: ברגע שתתקבל החלטה של השר שזה לא יהיה אלעד, אז צריך לעדכן את התכנון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שאלה אחת רק שנשאלת כאן ואני מצטרפת אליה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מדוע אתם לא בונים יותר לגובה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם יודעים שזה מקום שצריך הרבה מאוד תוספת של דיור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה לא בונים יותר לגובה באלעד?

מוחמד נאטור: יש מגבלות של האוכלוסייה באלעד לבנייה בגובה.

מוחמד נאטור: אלעד כבר מגיעה היום ל-6–8 קומות וזאת המגבלה שיש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש מעלית שבת, לא?

אליהו ברוכי: הרוב לא עולים.

אליהו ברוכי: הרוב לא סומכים.

מוחמד נאטור: שראש העיר יענה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לתת רשות דיבור בבקשה למשה פישר מבינוי שפוי.

 << אורח >> משה פישר: שלום לכולם, אני אתייחס בקצרה מאוד לדברים שנאמרו.

 << אורח >> משה פישר: אני חושב שאנחנו רואים את התוצאות של המכרזים של רמ"י לאורך השנה האחרונה, עד כמה הם כשלו, עד כמה לא ניגשו אליהם, כדי להבין שאסור לנו לסמוך על התכנון של רמ"י ואנחנו צריכים מאוד להיזהר ולבחון את זה לעתיד.

 << אורח >> משה פישר: זו נקודה לעתיד, להמשך.

 << אורח >> משה פישר: נקודה ראשונה שלנו כבינוי שפוי.

 << אורח >> משה פישר: אנחנו בהחלט רואים את חוסר הכבוד, את חוסר ההתייחסות שהיא נמשכת כבר מספר שנים בהובלה גם של רמ"י וגם של גורמים אחרים, פוליטיים, לחקלאים, שזו פשוט התייחסות מבישה.

 << אורח >> משה פישר: גם פגיעה בחופש הקניין, בזכות הקניין, בחופש העיסוק, והחקלאים פשוט מגיעים למצב שהם נרמסים.

 << אורח >> משה פישר: אנחנו יכולים לראות מקומות כמו גני יהודה, כמו אושה, שלקחו להם את האדמות והיום משכירים להם אותם עם ארנונה אחרת.

 << אורח >> משה פישר: כמו אגמית שכרתו להם אלפי עצים והאדמות עומדות שוממות.

 << אורח >> משה פישר: כמו באושה וכמו בגני יהודה.

 << אורח >> משה פישר: גם בצופית, פה ליד כפר סבא לקחו אדמות ב-2012.

 << אורח >> משה פישר: האדמות האלה עומדות ריקות אבל רוצים עוד אדמות, אז יש לנו כאן מצב של תכנון שמחייב הסברים.

 << אורח >> משה פישר: זה לא יכול להימשך ככה, הפגיעה בחקלאים.

 << אורח >> משה פישר: אנחנו עדים למצוקה אמיתית בתחום הזה.

 << אורח >> משה פישר: עגבניות מטורקיה, שום מסין, ביצים מספרד ועוד ועוד, בלי שיש לנו בקרה באיזה תנאים כל המוצרים האלה, גידלו אותם.

 << אורח >> משה פישר: יש פה סכנה ממשית והכול כדי להעשיר מספר רשתות ויבואנים פרטיים.

 << אורח >> משה פישר: אין ירידה של יוקר המחיה בתחומים האלה.

 << אורח >> משה פישר: גבירתי יושבת-הראש, אנחנו רואים שרק במחנה סירקין עצמו יכרתו למעלה מ-4,000 עצים.

 << אורח >> משה פישר: בחורשה ליד - - - , שבמקרה יצא לך להיות שם, אני זוכר, הולכים לכרות עוד כמה מאות עצים כדי שתהיה תוכנית יפה, אפשרית, במחנה סירקין, ואני לא אכנס לבעיות התחבורה, שיכלו לבנות שם בסוף 17,000 יחידות דיור שזה מאוד מכובד.

 << אורח >> משה פישר: אז למה לבוא היום ובאמת לקחת את כבשת הרש של כפר סירקין, שאנשים מתפרנסים מזה?

 << אורח >> משה פישר: זו ריאה ירוקה.

 << אורח >> משה פישר: זה חמצן לכל תושבי הסביבה.

 << אורח >> משה פישר: בהרבה מקומות בעולם, קחו לדוגמא את ניו יורק.

 << אורח >> משה פישר: נכון שאנחנו לא שם, אבל שם ג'וליאני קנה שטחים, קנה אדמות כדי להקים עליהם פארקים.

 << אורח >> משה פישר: פה אנחנו עושים בדיוק הפוך כאילו אין משבר אקלים לפתחינו, כאילו אין התחממות, כאילו אנחנו לא רואים את הכתובת על הקיר.

 << אורח >> משה פישר: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מסכימה איתך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דברי סיכום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת בפני כל האחרים, אבל יש לנו תיכף דיון נוסף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה דיון מהיר ומשכנו אותו מעל ומעבר.

רם בן ברק: יש כאן מחדל שהוא בולט לעין ואנחנו צריכים לעצור אותו.

רם בן ברק: גם צריך להגיד ביושר, לפעמים צריך להודות בטעות.

רם בן ברק: העיר אלעד נבנתה לא במקום נכון מבחינת ההתרחבות שלה ולכן צריך להגיד ביושר, עשינו טעות.

רם בן ברק: צריכים להרחיב כמה שאפשר בגבולות שאפשר, וזה יהיה גודלה.

רם בן ברק: צריך להצמיד לה את אותו אזור תעשייה כדי שאפשר יהיה להעלות את רמת החיים שם ואת ההכנסות.

רם בן ברק: הרי כולנו יודעים שמגורים לא מעלים רמת חיים אלא רק אזורי תעשייה, ולחפש פתרונות אחרים במקומות אחרים לגידול האוכלוסייה החרדית.

רם בן ברק: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, בבקשה.

אליהו ברוכי: הייתי רוצה לראות דיון נוסף פה, איך באמת עוזרים לקיים את הסכם הגג של העיר אלעד בגבולות היותר הגיוניים ובלי להעמיס על תחבורה בכבישים מסביב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איתן, משפט סיום.

איתן גינזבורג: הסכם הגג הוא לא תורה מסיני.

איתן גינזבורג: הסכם הגג, קבעו אותו עובדי מדינה מסורים במשרד האוצר כשהיה השר כחלון שהחליט שהוא רוצה להוסיף עוד הרבה מאוד יחידות דיור, ובצדק.

איתן גינזבורג: אפשר גם לשנות הסכמי גג.

איתן גינזבורג: אפשר להגיע ולקבוע קריטריונים אחרים.

איתן גינזבורג: לא יכול להיות, ואני מצטרף פה לדברים שאמר פה חבר הכנסת בן ברק.

איתן גינזבורג: אם העיר אלעד, הקפסיטי שלה לא מצליח לגדול, אי אפשר בכוח, בטח לא על חשבון חיים של תושבים אחרים במדינה, לא משנה מה אורח חייהם.

איתן גינזבורג: אם צריך להגדיל מקומות דיור לציבור החרדי, צריך לחפש פתרונות אחרים, לא על חשבון גבם של אזרחים אחרים במקומות אחרים כמו פתח תקווה וכפר סירקין.

איתן גינזבורג: אני קורא לשר הפנים לבטל את המלצת ועדת הגבולות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מודה לכל חברי הכנסת, יוזמי הדיון, רם בן ברק ואיתן גינזבורג, ולחברי הכנסת האחרים שהשתתפו בדיון, ולכל המשתתפים בזום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם יש מישהו שחש שאני לא נתתי לו זכות דיבור, אני מתנצלת מראש אבל אין לי יכולת תמיד לתת לכולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהובהר היטב לאורך הדיון הזה כי יש פה בעיה קשה בהליך קבלת ההחלטות שהוביל להמלצות של ועדת הגבולות בסוגיית התרחבות העיר אלעד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברי כנסת מכלל הסיעות הביעו פה אחד עמדה ברורה שההחלטה של ועדת הגבולות אינה הגיוני ומצריכה חשיבה מחדש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין חולק על כך שהעיר אלעד צריכה סיוע ופתרונות, אולם כפי שאמרתי קודם בדיון, לא פותרים בעיה אחת ביצירת בעיה חדשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבקשת לסכם כך: הוועדה שמעה את עמדתם של ראשי הערים הרלוונטיים לסוגיה: דרום השרון, אלעד ופתח תקווה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה התרשמה שאין היגיון אורבאני, תכנוני ומוניציפאלי לסיפוח או העברת שטחי דרום כפר סירקין לשטח השיפוט של העיר אלעד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה קוראת לשר הפנים, אריה דרעי, שלא לאמץ את המלצת ועדת הגבולות שהוגשה לאישור בסוגיה, ולבחון מחדש מענה ראוי למצוקות העיר אלעד שיאפשרו לעיר להתפתח ולספק את השירותים הראויים לתושביה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.