הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה בחברה הערבית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 16, 2020-10-14 09:00

מנסור עבאס: בוקר טוב לכולם.

מנסור עבאס: היום אנחנו פותחים את הישיבה הראשונה של הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה בחברה הערבית במושב החדש, מושב החורף, כ"ו בתשרי התשפ"א.

מנסור עבאס: הדיון היום מתמקד בנושא של גיוון תעסוקתי.

מנסור עבאס: אנחנו עברנו כמה שלבים וצעדים בנושא הזה.

מנסור עבאס: היינו בדיון בכנסת בוועדת הכספים, היו מסקנות, הייתה לנו ישיבה מאוד טובה בנציבות שירות המדינה עם כבוד הנציב, פרופ' דניאל הרשקוביץ, מור והצוות.

מנסור עבאס: יש לנו המלצות, יש לנו דרישות ויש לנו הבנה בסיסית ועקרונית לנושא ואנחנו מעוניינים לקדם את זה.

מנסור עבאס: מה הקשר של גיוון תעסוקתי לפשיעה ואלימות?

מנסור עבאס: אין ספק שיש קשר.

מנסור עבאס: ההשתלבות של צעירים, של אקדמאים ערבים בשירות המדינה גם ישפר את השירות לכלל האוכלוסייה, גם לחברה הערבית, וישים את הנושאים של החברה הערבית על שולחן מקבלי ההחלטות במשרדים השונים, במיוחד בדרגים של מקבלי ההחלטות, בדרגים הגבוהים בשירות המדינה, שם אנחנו צריכים להשקיע.

מנסור עבאס: הממשלה או המדינה השיגה את היעד שקבעה ב-2012 של 10%.

מנסור עבאס: אנחנו מעבר לזה, אבל בינתיים אנחנו לא עובדים תחת מטרה ממוקדת שאנחנו עולים ל-20%.

מנסור עבאס: אני חושב שגיוון תעסוקתי והיעד החדש שאנחנו צריכים לשקוד עליו כדי שתתקבל עליו החלטה בממשלה מסמל את העיקרון או את היעד של כולנו להשיג שוויון אזרחי.

מנסור עבאס: אפשר למדוד את זה.

מנסור עבאס: יש הישגים טובים בתחום הזה, במיוחד במשרד הבריאות, ואנחנו מציינים, מוקירים ומעריכים את עבודתם של צוותי מערכת הבריאות, במיוחד הערביים, שנותנים את הנשמה.

מנסור עבאס: אנחנו רוצים שהמודל של מערכת הבריאות, של משרד הבריאות יהיה המודל של כל משרדי הממשלה והיחידות השונות.

מנסור עבאס: גם הנושא של חסמים, במיוחד החסם הפסיכולוגי – לפני כמה ימים אמרתי למישהו: שים לב, יש שם מכרז, תיגש.

מנסור עבאס: הוא אמר לי: לא, אני לא אתקבל לשם, כאילו יש חסם פנימי שבפסיכולוגיה אי-אפשר להתקבל למשרות בכירות בשירות המדינה.

מנסור עבאס: את זה אנחנו חייבים לשבור.

מנסור עבאס: לכן הישיבה הזאת מתקיימת כאחת התוצאות של הישיבה שקיימתי עם נציב שירות המדינה לפני כחודשיים.

מנסור עבאס: הנציב ביקש ואנחנו כמובן מעוניינים – הוועדה הזאת גם משודרת בערוצים המסחריים של החברה הערבית, לא רק בערוץ הכנסת.

מנסור עבאס: לכן אני חושב שההשתתפות של נציבות שירות המדינה, של הנציב ושל הצוות שלו חשובה כפליים, כי היא מנגישה את הנציבות גם לחברה הערבית.

מנסור עבאס: כמובן שאנחנו מתכוונים לעשות עוד כמה צעדים כדי להנגיש את נציבות שירות המדינה לחברה הערבית ושתהיה מודעות בחברה הערבית, שזה פתח שמאוד חשוב לנצל כדי להשתלב בשירות הזה ולתרום לכל החברה בישראל, אבל גם במיוחד לחברה הערבית שנמצאת במשבר.

מנסור עבאס: המשבר החמור ביותר הוא הפשיעה והאלימות.

מנסור עבאס: יש לנו הכבוד לארח היום את פרופ' דניאל הרשקוביץ, נציב שירות המדינה.

מנסור עבאס: הוא כמובן יהיה אתנו בזום.

מנסור עבאס: אנחנו ניתן לו את ההזדמנות לשאת דברים.

מנסור עבאס: כדי להקל גם עליו, נפתח א הדיון, נשמע את חברי הכנסת וכמובן את הסקירה שמור תיתן לנו ונחל בדיון.

מנסור עבאס: בעזרת השם נגיע למסקנות טובות ונמשיך הלאה.

מנסור עבאס: פרופ' דניאל אתנו?

מנסור עבאס: עד שאנחנו נצליח להעלות אותו, חברים, על מה אנחנו מדברים כאשר מדברים על גיוון תעסוקתי?

מנסור עבאס: קודם כל, זה נוגע לכל החברה בישראל, לא רק לחברה הערבית.

מנסור עבאס: כמובן שהחברה הערבית פה כוללת גם דרוזים וצ'רקסים, אנחנו מדברים על כל החברה הערבית על כל מגזריה.

מנסור עבאס: בנושא של גיוון תעסוקתי, אנחנו גם מדברים על החברה החרדית, שלצערנו, גם שם יש יעד של 7% ובקושי מגיעים ל-1.7%; על המגזר של בעלי מוגבלויות – כמובן ששם לא עומדים ביעד הזה; כמובן על מגזר העולים והאתיופים – מבחינת האתיופים יש עמידה ביעד של 1.7%.

מנסור עבאס: לכן זה נושא מאוד חשוב, לא רק לחברה הערבית, אלא לכל המגזרים השונים בחברה הישראלית בכלל.

מנסור עבאס: חשוב מאוד שיש לנו שאיפה ששירות המדינה ישקף את כל החברה על כל גווניה וייתן את הביטוי לצבעים השונים בחברה הישראלית.

מנסור עבאס: זה נותן הזדמנות למגזרים השונים כן להשפיע, ובמיוחד כאשר אנחנו מדברים לא רק על ייצוג בדרג הזוטר, אלא אנחנו מדברים על ייצוג בדרגים הגבוהים במשרדים וביחידות הסמך השונות.

אבי דיכטר: בדרגים הגבוהים זה פועל יוצא של יכולות, זה לא עניין של מגוון.

מנסור עבאס: אין ספק, אבל אין לי ספק שכל מגזר מהמגזרים השונים – יש בו איכויות ואנשים שיכולים לעשות את העבודה על הצד הטוב ביותר.

אבי דיכטר: קח דוגמה שעכשיו מונה להיות פרויקטור קורונה בחור בן העדה הדרוזית, שהיה קצין רפואה ראשי בצה"ל.

אבי דיכטר: אין ספק שהוא מונה בגלל היכולות שלו, לא בגלל שהוא דרוזי ולא בגלל שום סיבה אחרת.

מנסור עבאס: אנחנו לא מוותרים על הנושא של מקצועיות.

מנסור עבאס: אין ספק, אנחנו לא מתכוונים לעשות דמה גיוון תעסוקתי, לא.

מנסור עבאס: יש לנו ביטחון שבכל חברה יש אנשים מוכשרים, אקדמאים, מנהיגים שיכולים להנהיג כל יחידה וכל משרד, ולכן בנקודה הזאת אנחנו כן יכולים להציב תנאי בל יעבור – מקצועיות אבל גיוון, וזה מאוד חשוב.

דניאל הרשקוביץ: יש לי בעיה בווידיאו, אז הוא לא מראה אותי.

דניאל הרשקוביץ: ברשותך, אני אומר כמה מילים, לפני שניתן למור לדבר.

דניאל הרשקוביץ: כידוע לכם, מור עומדת בראש האגף של גיוון תעסוקתי אצלנו.

דניאל הרשקוביץ: אני רוצה להציג בשתי מילים את ה"אני מאמין" שלי בדבר הזה.

דניאל הרשקוביץ: דיברת על הנושא של הגיוון ועל העובדה שיש החלטות ממשלה גם לגבי ארבעה מגזרים שמציבים יעדים, אבל ההסתכלות שלי היא הרבה מעבר לדבר הזה.

דניאל הרשקוביץ: כשאני מדבר על "הרבה מעבר לדבר הזה", מבחינתי בחזון ובראייה שלי של כל האוכלוסיות המגוונות שהזכרת, בין אם אלה חרדים, אתיופים, בעלי מוגבלויות, וכמובן החברה הערבית, מבחינתי השאלה היא לא רק תיקון מצב שבו הם בתת-ייצוג, היא הרבה מעבר לדבר הזה.

דניאל הרשקוביץ: אני מאמין שבחברה שלמה ובחברה מגוונת שירות מדינה טוב יותר הוא שירות מדינה שמביא לידי ביטוי את כל הכוחות, את כל היכולות, את כל הדברים הייחודיים דווקא בגלל שאנחנו חברה רב-תרבותיות.

דניאל הרשקוביץ: הרב-תרבותיות לא באה לידי ביטוי רק במנהגים שונים או באמונות שונות.

דניאל הרשקוביץ: רב-התרבותיות באה לידי ביטוי גם בכישורים שונים, ביכולות, כל אחד מביא תובנות נוספות.

דניאל הרשקוביץ: אני רוצה את כל אלה בשירות המדינה.

דניאל הרשקוביץ: כאשר אני מדבר היום על הגברת השילוב של החברה הערבית בשירות המדינה, זה לא בשביל לעשות טובה לחברה הערבית, זה בשביל לעשות טובה למדינת ישראל, טובה לחברה שלנו.

דניאל הרשקוביץ: זיהינו למשל בעת משבר הקורונה שחסרים צוותים רפואיים בבתי החולים, כיוון שמטבע הדברים כשנכנסו לבידוד צוותים רפואיים גדולים, פתאום היה מחסור ברופאים.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו אישרנו תקנים מיוחדים למשרד הבריאות כדי למלא אותם, אבל היה צריך למצוא רופאים.

דניאל הרשקוביץ: הלשכה שלי גילתה שיש מאגר של חבר'ה בחברה הערבית שלמדו רפואה, חזרו לארץ ועוד לא יכלו להשתלב.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו שילבנו אותם וזאת הייתה הצלחה גדולה.

דניאל הרשקוביץ: זה תענוג, כיוון שהחבר'ה האלה לא רק פותרים בעיה בעת הקורונה, אלא כשהם באים, פתאום נחשפים – לא רק הם נחשפים, בתי החולים, המקומות שמעסיקים אותם – ליכולות שלהם.

דניאל הרשקוביץ: כולם מביאים איתם יכולות – לא רק יכולות אינטלקטואליות, אלא גם יכולות מנטליות חשובות.

דניאל הרשקוביץ: את כל אלה אני רוצה בשירות המדינה.

דניאל הרשקוביץ: השאיפה שלי והחלום שלי הם שכל חלק בחברה שיכול לתרום, אני רוצה אותו בפנים.

דניאל הרשקוביץ: אני רוצה אותו בפנים, ולא רק בהתאם לאחוז שלו, אלא אפילו מעבר לאחוז שלו.

דניאל הרשקוביץ: אני לא מגביל את עצמי בחלקיות בחברה, אלא רוצה את כולם.

דניאל הרשקוביץ: מאחר והדברים האלה ממש בנפשי, אומר רק שבעוד שמטבע הדברים נציבות שירות המדינה והנציב בפרט עוסקים באין סוף נושאים – כל נושא המבנה הארגוני של המשרדים, התקינה, הנושאים הפרסונליים, הנושאים המערכתיים, נושאי משמעת, כל הוועדות למיניהן שצריך להקים ואנחנו מטפלים בכ-7,000 מכרזים בשנה וכו' – לכאורה החלק של הגיוון התעסוקתי היה צריך לתפוס נפח קטן יחסית לשאר הפעילויות.

דניאל הרשקוביץ: אבל בגלל המקום החשוב שאני אישית מקדיש לדבר הזה, הייתי אומר שהנושא של הגיוון התעסוקתי בכלל והנושא של הייצוג של החברה הערבית בפרט, תופסים לפעמים 80% ואפילו 90% מזמני.

דניאל הרשקוביץ: אני מסביר שוב, שאני לא בא לעשות כאן טובה לאיזה מגזר מקופח; אני בא לעשות טובה למדינת ישראל, אני בא לעשות טובה לשירות המדינה.

דניאל הרשקוביץ: שירות המדינה יהיה טוב יותר, אם נוכל לגייס את כל היכולות שיש, שלא לדבר על כך שמאחר שהחברה שלנו מגוונת, ממילא גם נוכל לתת שירות טוב יותר לכל החלקים של החברה.

דניאל הרשקוביץ: ברוך השם, אנחנו באמת זוכים גם לשיתוף פעולה של גורמים רבים.

דניאל הרשקוביץ: כפי שאתה יודע, אדוני היושב-ראש, נפגשתי גם אתך וגם עם חברי כנסת אחרים, והבענו את רצוננו לעשות פעולות משותפות כדי להגביר את הדברים האלה.

דניאל הרשקוביץ: הדברים האלה הם בנפשי, הם בנפשנו, כפי שתראו ותשמעו בוודאי ממור שמובילה את הפעילות הזאת אצלנו בסערה ובתשוקה גדולה.

דניאל הרשקוביץ: האם אנחנו מרוצים?

דניאל הרשקוביץ: תמיד תמיד יש מקום לעוד, את זה אני אומר בכל תחום, אבל אנחנו באמת שוקדים על זה.

דניאל הרשקוביץ: לא מזמן סיימתי שנתיים בתפקידי.

דניאל הרשקוביץ: בשנתיים האלה ברוך השם הצלחנו גם לקדם עוד דברים, אבל כמו שאמרתי, הדברים האלה על סדר יומי ויומנו כל הזמן.

דניאל הרשקוביץ: אני שמח מאוד על שיתוף הפעולה.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו תמיד עומדים לרשותכם.

אבי דיכטר: מר הרשקוביץ, לפני שאתה מעביר את רשות הדיבור למור, אם אפשר להבין - הרי הוועדה הזאת היא לא ועדת העבודה והרווחה, והיא גם לא ועדת הכלכלה, אלא היא ועדה למיגור הפשיעה במגזר הערבי.

אבי דיכטר: איפה אתה מחבר בין מה שדיברת עליו עכשיו לבין מיגור הפשיעה במגזר הערבי?

מנסור עבאס: פרופ' הרשקוביץ, זה חבר הכנסת אבי דיכטר ששאל.

דניאל הרשקוביץ: אגב, הווידיאו שלי מראה אתכם, רק משום מה הוא לא מצליח להראות אותי.

דניאל הרשקוביץ: חבר הכנסת דיכטר, הנושא שביקשו מאתנו לדבר עליו הוא היעדר ייצוג הולם של בני החברה הערבית בשירות המדינה.

דניאל הרשקוביץ: אני מודע לכך שהוועדה היא הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה, אבל אני חושב שהכול קשור.

דניאל הרשקוביץ: כשאני מדבר על שילוב מלא, אני מתכוון לא רק בהתאם לאחוזים באוכלוסייה.

דניאל הרשקוביץ: אגב, גם חלק מהפעילויות שאנחנו עושים, אנחנו לא מצפים שהן יתאימו עצמן לדרישות שלנו, אלא שאנחנו נתאים את עצמנו בדרישות שאנחנו דורשים לנתונים שיש.

דניאל הרשקוביץ: אני מאמין שהשילוב הראוי והמלא בשירות המדינה, יש לו גם ערכים נוספים.

דניאל הרשקוביץ: מעבר לעובדה שאנחנו ניתן שירות טוב יותר, מעבר לדברים האלה, אני חושב שהדברים האלה – גם הם עוזרים באופן עקיף, אולי אפילו באופן ישיר, לכל מה שקורה בחברה הערבית.

דניאל הרשקוביץ: הדברים האלה עוזרים לנורמליזציה.

דניאל הרשקוביץ: כל הדברים האחרים שקשורים למיגור הפשיעה לא חונים בנציבות שירות המדינה, אלא במקומות אחרים, אבל אני חושב שככל שנשכיל לשלב יותר וככל שנוכל לייבא את כל הכוחות האלה ולתעל אותם לטובת החברה כולה ולטובת המדינה כולה, אין לי ספק שהדברים האלה יביאו גם להקלה.

מנסור עבאס: אין ספק, שיש קשר ישיר – ככל שמספר הצעירים הערבים עולה בשירות המדינה, אני מאמין במאה אחוז שרמת הפשיעה והאלימות תרד, אין לי ספק.

מנסור עבאס: פרופ' הרשקוביץ, האם יש באג'נדה שלך לקדם החלטת ממשלה חדשה שתקבע יעדים חדשים בנושא של גיוון תעסוקתי?

מנסור עבאס: היינו תחת החלטת ממשלה, נראה לי שההחלטה האחרונה התקבלה בסוף העשור הקודם, ב-2009.

מור ברזני: אדוני היושב-ראש, אני אשמח לתת את הסקירה המלאה ממש עוד רגע.

מנסור עבאס: זה מאוד חשוב מבחינתנו, כי החלטת ממשלה תקבע יעדים ואז כולנו נעבוד לפי תכנית שיש בה יעדים שאנחנו רוצים להשיג.

דניאל הרשקוביץ: כפי שמור אמרה, היא תיכף תדווח.

דניאל הרשקוביץ: התשובה היא שאנחנו עובדים על זה די הרבה זמן.

דניאל הרשקוביץ: מטבע הדברים, הקורונה קצת גרמה לשינוי סדר היום וכו', אבל הנושא הזה נמצא על שולחננו, כבר הרבה זמן בהכנה.

דניאל הרשקוביץ: אני בטוח שמור תיתן דיווח יוצא מן הכלל על מה שאנחנו עושים.

דניאל הרשקוביץ: התשובה היא בהחלט, בהחלט - - -

מנסור עבאס: אנחנו מאוד מודים לך, פרופ' דניאל הרשקוביץ.

מנסור עבאס: יש לך הזכות להישאר או לחזור לעבודה השגרתית שלך.

מנסור עבאס: אנחנו גם מתפללים שבריאותך תהיה שלמה ותמשיך לקיים את תפקידך ולהשיג הישגים חשובים בתפקיד שנטלת על עצמך כנציב שירות המדינה.

דניאל הרשקוביץ: ברוך השם, אני מאוד מודה על האיחולים.

דניאל הרשקוביץ: ברוך השם, חזרתי לאיתני, בחג הסוכות נאלצתי להיות בבידוד עקב חשיפה, אבל ברוך השם חזרתי וחזרתי לעבודה.

דניאל הרשקוביץ: אני מאוד מודה לך, מייצגות אותי גם מור ובזום גם דבורי שארף, שהיא יועצתי.

דניאל הרשקוביץ: אני מודה לכם מאוד, ושוב, אנחנו תמיד לשירותכם ואתכם.

דניאל הרשקוביץ: כל טוב, תודה רבה.

מנסור עבאס: כל טוב, תודה לך.

מור ברזני: אני מנהלת את האגף לגיוון תעסוקתי.

מור ברזני: לפני קצת יותר משנתיים הגעתי לנציבות להקים ולנהל את האגף לגיוון תעסוקתי.

מור ברזני: בשנתיים פלוס שחלפו, הנושא מקודם ביתר שאת, ומיד אפרט על זה קצת יותר.

מור ברזני: אחד היעדים האסטרטגיים של נציבות שירות המדינה ושל שירות המדינה הוא גיוון וכשירות שירות המדינה.

מור ברזני: כמו שאמר הנציב, התפיסה שלנו היא ששירות מדינה מגוון יותר הוא דווקא שירות מדינה מקצועי יותר.

מור ברזני: הדבר הזה נכון גם לאופן שבו שירות המדינה יוכל לשרת את אזרחי ישראל כולם; גם כמובן להבטיח את ערך השוויון, ערך יסוד של מדינת ישראל; ולא פחות מכך, להעלות את האמון של אזרחי ישראל בשירות המדינה.

מור ברזני: לשאלתו של חבר הכנסת, ככל ששירות המדינה ישקף גם את החברה הישראלית, שיתוף הפעולה עם שירות המדינה ועם כוחות הביטחון יהיה גדול יותר, וכך גם היכולת להבחין בבעיות שאם נטפל בהן, נמגר את האלימות.

מור ברזני: רק אם החברה הערבית תשב סביב שולחן מקבלי ההחלטות ותעצב את השירותים שניתנים, אז נוכל באמת למגר את הגזענות.

מור ברזני: אגב, ראינו את הדבר הזה ביתר שאת גם בקורונה.

מור ברזני: נקודות מבט מגוונות הן לא בגדר מותרות.

מור ברזני: אם בשגרה אמרנו ש"מגוון יותר" משמעו מקצועי יותר; בחירום "מגוון יותר", משמעו הצלת חיים ממש.

מור ברזני: הדבר הזה נכון למיגור הגזענות.

מור ברזני: הדבר הזה נכון ליציאה שלנו מהר ככל הניתן ממשבר הקורונה.

מור ברזני: אם אני אצלול טיפה לנתונים, אנחנו נאמר שהיעד הממשלתי נקבע זה מכבר 10%, והיום שירות המדינה עובר אותו ועומד על 12.2%, כ-10,000 עובדים ערבים מתוך כ-80,000 עובדי שירות המדינה.

מור ברזני: לצד המגמה העקבית של העלייה, אנחנו רואים שהנתון שהצגתי – אם אני אפצל את שירות המדינה לשתי המערכות העיקריות, אני שמה בצד את מערכת הביטחון מהטעמים המובנים, ואם אני אתייחס למערכת הבריאות ולמערכת משרדי הממשלה, מערכת הבריאות עומדת כמעט כפי שיעור הערבים באוכלוסייה, כלומר כ-18%, ממש כמעט מתקרבת לשיעורם באוכלוסייה, בזמן שמשרדי הממשלה לא עומדים ביעד הממשלתי, כ-8%.

מור ברזני: זה לדוגמה נתון, שאנחנו נחושים לפעול ולהעלות שם את הייצוג.

מור ברזני: מערכת הבריאות חשובה מאין כמוה.

מור ברזני: מערכת משרדי הממשלה חשובה לא פחות.

מור ברזני: היא המערכת שמעצבת את איך שנראית המדינה ואת השירותים האסטרטגיים שניתנים לאזרחי ישראל.

מור ברזני: נתון נוסף שמדאיג אותנו ואנחנו מסתכלים עליו זה שנכון שאנחנו עומדים ביעד הממשלתי, אבל אם אנחנו פותחים את הנתונים, אנחנו רואים שיש ייצוג יתר לחברה הערבית וגם לחברות אחרות שזכאיות לייצוג הולם בדרגים הזוטרים וייצוג חסר משמעותי בדרגים הבכירים.

מור ברזני: אנחנו נחושים גם את הפער הזה לצמצם.

מור ברזני: תיכף אני אדבר על מספר פעולות שאנחנו נוקטים בעניין.

מור ברזני: נתון נוסף שעומד לנגד עינינו זה החלוקה המגדרית.

מור ברזני: שירות המדינה ככלל מאופיין ברוב נשי – 62% נשים ו-38% גברים.

מור ברזני: כשאנחנו מסתכלים על החברה הערבית, אנחנו רואים היפוך בנתון, כלומר רוב גברי של 57% ומיעוט של נשים – 43%.

מור ברזני: הנתון הזה מדאיג אותנו כפליים, כשאנחנו רואים שנתוני האקדמיזציה בקרב נשים ערביות הוא גבוה לאין שיעור מהגברים הערביים, כלומר אנחנו רואים ומסתכלים על הבעיה הזו וגם מה אנחנו עושים למול הנתון הזה.

מור ברזני: אני מיד ארחיב.

מור ברזני: יש כמובן קשר הדוק בין שיעור המועמדים לשירות המדינה לשיעור המתקבלים לשירות המדינה.

מור ברזני: אנחנו רואים שיש למעלה מ-10% מועמדים.

מור ברזני: אנחנו רוצים שיהיו יותר מועמדים ערבים שניגשים לשירות המדינה, וכך נצליח להכניס יותר עובדים ערבים לשירות המדינה.

מור ברזני: בשנתיים שחלפו, גם פה יש מגמה של עלייה, אבל אנחנו צריכים להמשיך להדק את הקשר שלנו עם השטח.

מור ברזני: אדוני היושב-ראש, אמרת שצופים בנו בערוצים המסחריים.

מור ברזני: צריך לומר לציבור הערבי, גם לצעירים הערבים, גם לאקדמאים הערבים, תגיעו לשירות המדינה, תגישו את המועמדות שלכם.

מור ברזני: שירות המדינה רוצה אתכם.

מור ברזני: בלי שתגישו, לא נוכל לעשות את השינוי.

מור ברזני: השינוי הוא על כתפינו ועל כתפי האוכלוסייה יחד.

מור ברזני: נקודה נוספת שאנחנו מסתכלים עליה היא תכניות העתודה לשירות המדינה, ובשירות המדינה יש שלוש תכניות עיקריות שהן תחת נציבות שירות המדינה: תכנית הצוערים, ששם אנחנו רואים מעט מדי מועמדים, כחצי מהיעד, 5%, מעט מדי בוגרים.

מור ברזני: אנחנו נחושים להעלות את הנתון הזה, וזה נמצא במיקוד של תכנית הצוערים.

מור ברזני: תכנית העתודה לסגל הבכיר – זה בעצם לדרגי הביניים והתכנית לסגל הבכיר, שם אנחנו רואים שהמאמצים שלנו נושאים פרי, כלומר: שיעור הבוגרים גדול מהיצע המועמדים.

מור ברזני: אם יש לנו בהיצע בערך 6% לעתודה, כ-10% נכנסים לתכנית.

מור ברזני: אם יש לנו כ-3% בכירים, בהיצע 6% בוגרים של התכנית, וגם פה אנחנו נחושים להעלות את הנתונים הן בבוגרים ובקשר ישיר לכך בבוגרי התכנית.

מור ברזני: אני אגע ממש בקצרה בצעדים שלנו.

מור ברזני: בשנתיים פלוס שחלפו, בכל אחת מיחידות שירות המדינה, מונה והוכשר ממונה גיוון תעסוקתי.

מור ברזני: יש לנו היום למעלה מ-70 ממונים, שהם כפופים לאגף לגיוון תעסוקתי, והם אמונים להטמיע את ההנחיות והרגולציה של האגף לגיוון תעסוקתי יחידות שירות המדינה השונות.

מור ברזני: אנחנו עכשיו מדברים וממש לקראת סוף השנה כל יחידה ויחידה צריכה להגיש תכנית עבודה ממשית, איך היא פועלת כדי לצמצם את פערי הייצוג ולהבטיח כשירות תרבותית לתוך העובדים ביחידה ובמתן השירותים לאזרחים.

מור ברזני: זה דבר שלא נעשה קודם.

מור ברזני: שנה שעברה הגישו כ-50 יחידות.

מור ברזני: אנחנו מצפים שבעזרת השם השנה יגישו קרוב ל-100 יחידות, אם לא 100 יחידות.

מור ברזני: דבר נוסף ומעניין שלא קרה וקורה לראשונה השנה לאור הנתונים ולאור המחויבות העמוקה גם של נציב שירות המדינה ושל הנציבות כולה, שבתכניות העבודה לשנת 2021 ולשלוש שנים הקרובות השתתף נציב שירות המדינה ואנוכי בכל תכניות העבודה שהציגו מנכ"לים וסמנכ"לי היחידות השונות.

מור ברזני: בהצגה שלהם את תכנית העבודה הכללית של המשרד, הם מחויבים להציג את היעדים הממשיים שלהם לגיוון היחידה שלהם.

מור ברזני: הדבר הזה לא נעשה כשנציב שירות המדינה נוכח, ואני חושבת שיש לדבר הזה משמעות מובנת.

מור ברזני: אנחנו גיבשנו רשימה של "היחידות האדומות".

מור ברזני: היחידות האדומות הן יחידות שלא עומדות ביעדים הממשלתיים ולא פועלות כפי שנכון לפעול וברצינות הראויה כדי להחיש את תהליך הגיוון ולהבטיח את המקצועיות של היחידה.

מנסור עבאס: אז יש לכם תכנית רמזור לגיוון התעסוקתי.

מור ברזני: יש תכנית רמזור, אדוני היושב-ראש.

מור ברזני: גם בעניין של גיוון תעסוקתי יש יחידות אדומות, כתומות וירוקות.

מנסור עבאס: אז נעשה סגר ליחידות האלה...

מור ברזני: בהחלט, הסנקציות ליחידות אדומות, שלא יציגו תכנית נחושה ומעמיקה לצמצום הפערים הם בהחלט סוג של סגר, הקפאת התקינה באותה יחידה.

מור ברזני: מדובר פה בסנקציה משמעותית.

מור ברזני: .

מור ברזני: צריך לזכור ששנת 2019 הייתה שנה מאוד מאוד לא פשוטה גם לנו בהקשרים האלה בהיעדר תקציב ובממשלות מעבר, זה מאוד הקשה עלינו לפעול, מכיוון שהמסה הקריטית של המכרזים לא יוצאת ולא מפורסמת עד שיש תקציב מדינה.

מור ברזני: גם אנחנו מייחלים מאוד שיעבור תקציב המדינה, אבל עד שהוא יעבור, חשוב לומר, אנחנו כבר עכשיו פועלים להדק חזק חזק את הקשרים עם השטח – עם זרוע עבודה שמכינה מועמדים לקראת המיונים של שירות המדינה, עם גורמים שפועלים לעידוד תעסוקה בקרב אוכלוסיות מרקע מגוון.

מור ברזני: ממש עוד שבועיים יש לנו מפגש חשיפה עם כל מרכזי הצעירים בארץ.

מור ברזני: יהיו שם מאות נציגים שפועלים בפריסה ארצית מול הצעירים שבשטח, ביניהם כמובן גם החברה הערבית.

מור ברזני: ביחס לסיפור שהזכרתי קודם, צריך להגיד שהקורונה פה עזרה לנו.

מור ברזני: הסיפור של תעסוקה גמישה שנציבות שירות המדינה קידמה ערב הקורונה, התהליכים הואצו מטבע הדברים, כי התחייבנו מכורח המציאות לעבור לעבודה מרחוק, והדבר הזה מואץ.

מור ברזני: אני מקווה ואנו פועלים לכך, שהמנגנונים הזמניים שעכשיו נבדקים, בעזרת השם אחרי הקורונה, יהפכו להיות מנגנונים קבועים.

מור ברזני: לדבר הזה יש משמעות אדירה כלפי כל האוכלוסיות שהן בתת-ייצוג וגרות בפריפריה, ובדגש על נשים ערביות.

מור ברזני: אנחנו רואים פה גורם שאנחנו תולים בו תקווה רבה, ממש להיפוך המגמה, וגם פה המיקוד שלנו הוא בנשים ערביות.

מור ברזני: הנציב דיבר על כך שאנחנו עובדים על החלטת ממשלה שתעלה את היעד.

מור ברזני: אנחנו מאוד מאמינים בהעלאת היעד, זה גורם לכל המערכת לזוז קדימה ולאתגר את עצמה.

מור ברזני: נכון שאנחנו רואים ששיעור החברה הערבית הוא כ-20%.

מור ברזני: אני מאמינה שהדבר הזה יתכנס להחלטת ממשלה.

מור ברזני: אנחנו כפופים לממשלה, כפופים לאישור הממשלה.

מור ברזני: אנחנו מביאים את ההמלצות שלנו לממשלה.

מור ברזני: אנחנו מקווים שההמלצות שלנו לצד התקצוב הראוי, כדי שהן ייצאו לפועל, יתקבלו.

מנסור עבאס: יש לוח זמנים?

מור ברזני: אני אומר שבשבוע, שבועיים הקרובים תונח החלטת הממשלה, כפי שאנחנו רואים אותה לנכון, על שולחנו של הנציב.

מור ברזני: משם זה צריך לעבור לכל הגורמים השותפים.

מור ברזני: ההחלטה הזו מתייחסת לכלל החברות שזכאיות לייצוג הולם.

מור ברזני: לא התקבלה אף פעם החלטה כזו שמסתכלת כמכלול על החברה הישראלית, כשהיא נותנת לכל חברה וחברה את היעד עבורה, כלומר: לא יהיה אחד על חשבון האחר, חלילה.

מור ברזני: אנחנו מסתכלים על כל חברה וגם על כל המכלול.

מור ברזני: אני מקווה שגם הגורמים המקצועיים ישתפו אתנו פעולה.

מור ברזני: התחושה היא שזה באמת אכן כך.

מור ברזני: אנחנו זוכים לשיתוף פעולה אמיתי וכן, וגורמים רבים מגויסים לכך.

מור ברזני: מקווה שבעזרת השם, גם הממשלה תאשר את ההמלצות הללו.

מנסור עבאס: אוקי, אז תוכלי להשלים גם דברים במהלך הדיון.

מנסור עבאס: חברי הכנסת, תרצו עכשיו להתערב, או אחרי שתשמעו עוד נתונים ממרכז המחקר והמידע?

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לצאת לוועדת הכלכלה ולכן אני רוצה גם להגיד משהו.

ע'דיר כמאל מריח: הקשבתי בקשב רב לדבריו של פרופ' דניאל הרשקוביץ, נציב שירות המדינה.

ע'דיר כמאל מריח: אני חייבת לומר שאני מאוד מתחברת לתזה באופן כללי וגם לדבריה של מור.

ע'דיר כמאל מריח: עושה רושם שאתם עושים מאמצים כבירים באמת לבלום את זה, וזה ניכר בנתונים.

ע'דיר כמאל מריח: כלומר, אם משווים ורואים נתונים מלפני עשור לעומת עכשיו, כן מתקדמים.

ע'דיר כמאל מריח: באמת חשוב לי היום להתעמק ולהבין.

ע'דיר כמאל מריח: הרי דיברנו על רמזור, על משרדים אדומים.

ע'דיר כמאל מריח: אנחנו מבינים שלרוב השילוב נעשה במשרד הבריאות, הרווחה והפנים ופחות במשרדים אחרים.

ע'דיר כמאל מריח: אני אשמח שנפרוט את זה גם מספרית, ושתסבירו לנו מה הסטטוס, איפה זה עומד, מי אדום ומי לא ולמה.

ע'דיר כמאל מריח: כלומר, תפרטו במספרים עדכניים ומהימנים מה התכניות, מה החסמים וכיצד אתם תוכלו להתגבר על המחסום הזה.

ע'דיר כמאל מריח: תודה.

אוריאל בוסו: אדוני היושב-ראש, קודם כל אני חושב שהדיון הזה הוא חשוב מאוד.

אוריאל בוסו: חברי דיכטר שאל, זו הוועדה למיגור הפשיעה ולא ועדת הכלכלה או ועדת הרווחה, אבל אין ספק שיש קשר ישיר בסופו של יום בחברה הערבית ובכל חברה בין מיגור הפשיעה לבין מישהו שלומד, שיש לו עתיד ורואה שחבריו מתקדמים.

אוריאל בוסו: זה גורם לכך שהסביבה תהיה יותר נורמטיבית.

אוריאל בוסו: דווקא בכובע שלי מהחברה החרדית, אין ספק שיש לנו הרבה התאמות בחלקים האלה.

אוריאל בוסו: אני יודע שגם שר הפנים הוציא בחוזר מנכ"ל כבר לפני שנתיים גם לגבי החברה הערבית וגם לגבי החברה החרדית, שיש מושג של העדפה מתקנת.

אוריאל בוסו: קודם ציינתם שמונה פרויקטור מהחברה הדרוזית בזכות כישוריו.

אוריאל בוסו: אגב, כשמדברים על כישורים, לפעמים זה בעיני הוועדה או בעיני המתבונן, וזה לא בהכרח אמיתי.

אוריאל בוסו: אני יודע שהכישורים גם בחברה החרדית וגם בחברה הערבית יכולים לעלות על מועמדים אחרים.

אוריאל בוסו: יש כן להשתמש במושג של "העדפה מתקנת", כי אני יודע שיש עדיין פערים, פערים גדולים.

אוריאל בוסו: זה צריך להתחיל גם בנבחרת הדירקטורים במשרד האוצר, שלאחר מכן שולחים אותם לחברות ולרשויות הממשלתיות.

אוריאל בוסו: גם לנושא הזה צריך להתייחס, כי בסופו של יום זה מחשב שממלאים את הטפסים ואתה אחר כך נכנס לרשימה של נבחרת הדירקטורים, וזה משליך אחר כך על חברויות בדירקטוריונים בכירים במדינה, וכפי שציינה מור, זה משליך הלאה על התפקידים הבכירים.

אוריאל בוסו: נכון שמקבלים עובדים כאלה ואחרים זוטרים, אבל אנחנו רואים בסוף מכרזים למשרות בכירות, שאנחנו יודעים שבגלל השתייכות אנשים בסוף לא מגיעים לתפקידים בכירים לעומת אחרים.

אוריאל בוסו: כשמור אמרה כמה פעמים: אנחנו נחושים לפעול, ציינת את מעין תכנית הרמזור שלכם.

אוריאל בוסו: למה הכוונה "נחושים לפעול"?

אוריאל בוסו: מה הכלים שלכם?

אוריאל בוסו: לבטל מכרזים שכבר הוחלט עליהם ברשויות, או כלים יותר אופרטיביים לסייע לחברה?

אימאן ח'טיב יאסין: אני גם מודה על הדיון החשוב הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: מור, הייתי מצפה מהנציבות לשמוע ממש תכנית אופרטיבית איך רוצים לתת מקום ליותר גיוון תעסוקתי, כן חשוב לתפקידים הבכירים ולשילוב של כל המגזרים בתוך החברה הישראלית, שיהיו במקום של קבלת החלטות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני שמעתי ממך על תכנית הצוערים, ואני רואה מקרוב כמה צעירים וצעירות מהחברה הערבית רוצים להיכנס למקום הזה, למרות שזה קצת חדש, קצת מוזר ולא בטוח תעסוקתית, כי הם גם רואים את הקשיים שנתקלים בהם אחרי שמסיימים את התכנית.

אימאן ח'טיב יאסין: עבודה מבורכת.

אימאן ח'טיב יאסין: חשוב לשים יעד-יעד, שהוא תחום גם בלוח זמנים וגם בתכנית אופרטיבית איך אנחנו מתקדמים עם הנושא הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מאמינה שבנושא של הנשים תבוא הישועה.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך לקדם את זה בצורה רצינית ומסיבית, ואני אישית מוכנה להירתם לסוגיה הזאת בכל מה שצריך.

אימאן ח'טיב יאסין: המון תודות, ותסלחו לי שאני חייבת לצאת לוועדה אחרת.

מנסור עבאס: אנחנו נשמע את הנתונים.

מנסור עבאס: יש שני דוחות ממרכז המחקר והמידע בנושא הזה.

אמיר פרגר: אני חוקר במרכז המחקר והמידע.

אמיר פרגר: אנחנו כתבנו דוח שהסתמך בחלקו העיקרי על הדוח של נציבות שירות המדינה.

אמיר פרגר: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות שמור דיברה עליהן.

אמיר פרגר: ראשית, מור התייחסה לפער בין משרד הבריאות לבין מערכת משרדי הממשלה.

אמיר פרגר: ראינו שלמעשה בין המיניסטריונים השונים יש פערים גדולים.

אמיר פרגר: רק שלושה מתוך 22 מיניסטריונים בשירות המדינה עמדו ביעד הייצוג עם למעלה מ-10%.

אמיר פרגר: משרדי הפנים והבריאות הם העיקריים, עם כ-18%.

אמיר פרגר: בנושא הגיוס לשירות המדינה, חשוב להתייחס להליכי הגיוס.

אמיר פרגר: אנחנו רואים למשל במכרזים המיועדים, שלכל מכרז היו בממוצע 21 מועמדויות על ידי מועמדים ערביים, אבל פחות ממחצית עמדו בתנאי הסף, והלאה – איוש המכרזים האלה הוא גם עם נתונים יחסית נמוכים.

אמיר פרגר: צריך לבחון מה החסמים בהליכי הגיוס גם במכרזים המיועדים, ובנוסף לכך גם במכרזים הכלליים לשירות המדינה, ששם 11% מהמועמדויות הם מועמדים ערבים, צריך לראות איך הם עומדים בהליכי הגיוס השונים ומה החסמים.

ע'דיר כמאל מריח: אתם בדקתם את החסמים?

אמיר פרגר: הנציבות לא יכולה הייתה לתת לנו נתונים על המכרזים הכלליים.

אמיר פרגר: לא היו נתונים עדכניים על המכרזים הכלליים, על השלבים השונים, על אחוזי העמידה בשלבים השונים, ולכן לא יכולנו לבדוק את זה.

אורלי אלמגור לוטן: אני רוצה להוסיף משהו בהקשר הזה, ואז אמיר ימשיך.

אורלי אלמגור לוטן: חברת הכנסת מריח, אלה נתונים שפעם כן היו בנציבות.

אורלי אלמגור לוטן: כשכתבנו מסמך באותו נושא, נדמה לי לפני שלוש שנים, כן הפיקו לנו את הנתונים, ואז אפשר היה לראות בכל אחת מקבוצות הייצוג באיזה שלב יש קושי, כי כשמדברים פה על חסמים, צריך להכיר את החסם כדי לדעת איך להתמודד אתו, למשל הוזכר פה שבצוערים יש 5%, אז גם יש 5% מועמדים.

אורלי אלמגור לוטן: זה לא שיש בעיה לעבור, אלא בעיה לגשת.

אורלי אלמגור לוטן: לכן בפרספקטיבה היסטורית כן קיבלנו את זה בעבר.

אורלי אלמגור לוטן: אנחנו כן חושבים שזה נתון שצריך לעקוב אחריו ולפרסם אותו.

ע'דיר כמאל מריח: אם תוכלו בבקשה להרחיב על השלב המקדים.

מור ברזני: אני תיכף אתייחס.

אורלי אלמגור לוטן: לנו אין את הנתונים האלה.

אמיר פרגר: בנוגע לתכניות הבכירים, אכן בתכניות העתודה של הבכירים אכן שיעור הייצוג של הערבים שמשתתפים היום הוא גבוה יחסית, אבל צריך לזכור שזה ייצוג מתוך האוכלוסייה שכבר קיימת בשירות המדינה.

אמיר פרגר: שיעורם של הערבים בדרגים הבכירים בשירות המדינה הוא יחסית נמוך ולא עומד ביעד.

אמיר פרגר: דבר נוסף שמשתלב עם מה שמור אמרה לגבי התעסוקה הגמישה– ואני חוזר אחורה למיניסטריוני, למשרדי הבריאות והפנים, בהם הייצוג יחסית גבוה, יכול להיות שזה בגלל הפריסה הרחבה שלהם ברחבי הארץ.

אמיר פרגר: מערכת הבריאות פועלת בכל רחבי הארץ.

אמיר פרגר: לעומת זאת, בדרגים בכירים רק משרדי הממשלה הם בעיקר בירושלים, ולכן יכולה להיות לזה השפעה על האיוש.

אורלי אלמגור לוטן: נאמר פה ששירות המדינה ככלל עומד בהחלטת הממשלה, אני רק לא בטוחה שזה עומד בדרישות החוק, והיועץ המשפטי פה, כי חוק שירות המדינה מינויים הרי מדבר על כך שהייצוג ההולם יהיה בכל הדרגות והמקצועות ובכל משרד ובכל יחידת סמך.

אורלי אלמגור לוטן: חשוב שנזכור שיש החלטה, אבל גם יש חוק.

עמי צדיק: אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

עמי צדיק: התבקשנו על ידי מנהל הוועדה אמל להכין מסמך בנושא עדכון של סכום סבסוד לעובדים ערבים בשירות המדינה, שעובדים בשירות המדינה במרחק שעולה על 70 קילומטר ממקום המגורים שלהם.

עמי צדיק: זו החלטת ממשלה, שהתקבלה בשנת 2009.

עמי צדיק: אז נקבע שהסכום הוא 2,000 שקלים לחודש, ומאז הוא לא עודכן.

עמי צדיק: אנחנו בדקנו וראינו, שלפי שני מדדים, לפי מדד המחירים לצרכן שעלה בתקופה הזאת ב-10.4%, אם היינו מעדכנים את זה לפי המדד הזה, הסכום היה אמור להיות 2,208 שקלים; ואם היינו מעדכנים לפי מדד שכר דירה, שזה יותר רלוונטי, המדד עלה ב-27% ואז הסכום היה אמור להיות 2,540 שקלים לחודש.

עמי צדיק: בנוסף גם בדקנו את הרציונל להחלטה הזאת, וזה הפער בין מקום המגורים של האוכלוסייה הערבית בישראל לבין מקומות עבודה בכלל ומקומות עבודה למועסקים בענף מינהל מקומי וציבורי.

עמי צדיק: כמו שאנחנו רואים במסמך בתרשים 10, 42.8% מהאוכלוסייה הערבית גר במחוז הצפון, אבל במחוז הצפון יש 13.1% מסך המועסקים בישראל ו-12.5% מסך המועסקים בענף מינהל מקומי וציבורי, שכולל גם את שירות המדינה.

עמי צדיק: לעומת זאת, במחוז לדוגמה תל אביב המצב הוא תמונת ראי, הוא מצב הפוך.

עמי צדיק: 1.2% מהערבים גרים במחוז תל אביב וכמות המועסקים שם היא 22% מכל המועסקים בארץ ו-21.5% מהמועסקים בענף השירותים הציבוריים.

עמי צדיק: אלה פחות או יותר הנתונים שלנו.

עמי צדיק: תודה רבה.

מנסור עבאס: בקשר לחסמים, אנחנו יודעים שיש צוות בין-משרדי בראשות החשב הכללי, שיש לו המלצות.

מנסור עבאס: איפה אנחנו עומדים מבחינת יישום ההמלצות להסרת החסמים השונים?

מנסור עבאס: מהפסיכולוגי ועד הכספי, למשל בנושא השתתפות בשכר דירה.

ע'דיר כמאל מריח: ואם אפשר להשלים בבקשה מור, אתם מודעים לחסם הגיאוגרפי, שמסתבר שהוא חסם מאוד חשוב?

מור ברזני: לגמרי לגמרי.

מור ברזני: בהסתכלות שלנו על החסמים, אנחנו מפרידים את התהליך לשניים ומסתכלים על כל החסמים עד הכניסה לשירות המדינה, ועל כל החסמים מהרגע שנכנסו לשירות המדינה.

מור ברזני: אלה שני עולמות שונים לגמרי, שצורת הפעולה והיכולות שעומדות לנו הם שונים לחלוטין.

מור ברזני: כשאנחנו מדברים על העולם שלפני הכניסה לשירות המדינה, יש חסמים רבים, גם החסם הפסיכולוגי.

מור ברזני: אגב, החסם הפסיכולוגי במשך שנים היה גם אצל המועמדים שזכאים לייצוג הולם וגם אצל שירות המדינה כמעסיקה.

מור ברזני: התפיסה היום היא שכדי שנצליח להביא כמה שיותר מועמדים שזכאים לייצוג הולם, שירות המדינה צריך לצאת מהמשרד הממוזג, להגיע לשטח, להגיע למוסדות להשכלה גבוהה, להגיע למרכזי הצעירים ולעמותות השונות, שוב בדגש על פריסה ארצית, לצאת ולהגיע למועמדים כדי שיראו ששירות המדינה רוצה אותם, שייחשפו לשירות המדינה.

מור ברזני: חברת הכנסת אמרה מקודם שהיא רואה שהרבה צעירים רוצים להיכנס לתכנית הצוערים.

מור ברזני: אני אמרתי קודם, כדי שנצליח להעלות את שיעור המתקבלים, אנחנו צריכים להעלות דרמטית את שיעור המועמדים.

מור ברזני: הדבר הזה הוא גם עלינו כנציבות ויחידות שירות המדינה, אבל גם על המועמדים שזכאים לייצוג הולם להגיש מועמדויות.

מור ברזני: אנחנו חייבים שהדבר הזה יעבוד יחד.

וליד טאהא: איפה הבעיה?

וליד טאהא: באיתור שלהם?

מור ברזני: הבעיה היא גם באיתור, גם בחשיפה.

מור ברזני: יש כמובן בעיות נוספות.

מור ברזני: יש חששות, קיימנו סקר בשנת 2017 ומצאנו שיש חששות ודעות קדומות גם על שירות המדינה כמעסיק, האם יש לי סיכוי להתקבל?

מור ברזני: לאיזה תפקידים אתקבל?

מור ברזני: כמו שאמרתי, האחריות היא גם על שירות המדינה לצאת ולהיות פרואקטיבית אל מול המועמדים, שיידעו ששירות המדינה רוצה אותם בדפי הפייסבוק הייעודיים, מול מובילי ומשפיעני הרשת השונים.

מור ברזני: אנחנו צריכים לדבר בשפה הרלוונטית למועמדים בדור הזה.

וליד טאהא: יכולה להיות היעדר בהירות בנושא הזה שגם מכשילה.

אוסאמה סעדי: ווליד, זה לא בהירות.

אוסאמה סעדי: מור, בוקר טוב ותודה אדוני היושב-ראש.

אוסאמה סעדי: יש לנו בוועדת החוקה, חוק ומשפט הצבעות על התקנות.

אוסאמה סעדי: יש לי שאלה לגבי החסמים.

אוסאמה סעדי: אני חושב שהחסם העיקרי בשנים האחרונות זה שאין תקציב.

אוסאמה סעדי: מ-2018 - - -

מור ברזני: אני הזכרתי את זה.

אוסאמה סעדי: אני יודע שהיא דיברה על זה, אני רוצה להדגיש שהיום אין כמעט מכרזים, ואין מכרזים ייעודיים.

אוסאמה סעדי: אחד הפתרונות לחסמים האלה היה מכרזים ייעודיים לציבור הערבי, מה שבאמת עזר לקדם את הנושא ולקלוט רבים בשירות המדינה.

אוסאמה סעדי: חשוב מאוד לפתור את החסמים האלה שהם חסמים רציניים בפני קליטת ערבים בשירות המדינה.

מור ברזני: אני כן אתייחס לסוגיה של מכרזים ייעודיים, שעלתה גם קודם.

מור ברזני: צריך להבין שבשנה תקינה, כשיש תקציב מדינה, יש כ-3,000 מכרזים.

מור ברזני: זה המון.

מנסור עבאס: 3,000 או 7,000?

מור ברזני: כ-3,000.

וליד טאהא: ייעודיים?

מור ברזני: לא לא, יש כ-3,000 מכרזים.

מור ברזני: הנתונים של הייעודיים הם כמה אחוזים בודדים של מכרזים ייעודיים.

מור ברזני: צריך לומר שהמסה הקריטית של המכרזים תמיד תישאר מכרזים שהם לא ייעודיים.

מור ברזני: המיקוד שלנו בשנתיים האחרונות הוא לעבוד עם כל המכרזים.

מור ברזני: המטרה שלנו היא להרחיב את שער הכניסה הראשי לשירות המדינה.

מור ברזני: אנחנו מסתכלים על הכלי הזה של ניוד משרות, צריך אותו, אבל כשאנחנו בוחנים שם את הנתונים – והזכירו את זה גם במרכז מחקר המידע וזה מופיע גם בדוח שלנו – שיעור המועמדויות למכרזים ייעודיים הוא נמוך.

מור ברזני: שיעור המכרזים שנסגרים במכרזים ייעודיים הוא גם נמוך יותר ממכרזים פומביים, ולכן צריך כמה שיותר לפעול בדרך המלך, במכרזים הפומביים הלא מיועדים ולהבטיח ששם יש לנו 10%, 15%, 20% מועמדים שהם מהחברה הערבית, וככה בהתאם לכל אוכלוסייה שזכאית לייצוג הולם.

מור ברזני: כלומר, אנחנו פועלים עם כל ה-3,000, ועדיין מסתכלים על הכלי הזה של ייעוד משרות, שלא ששנו להשתמש בו בשנתיים האחרונות, אבל לאור משבר הקורונה, לאור העובדה ששיעור הלא מועסקים במשק הישראלי עולה, אנחנו מסתכלים על הכלי הזה וייתכן מאוד שברגע שיעבור תקציב, אנחנו נשתמש בו בשיעורים גבוהים יותר ממה שהשתמשנו עד עכשיו.

אורלי אלמגור לוטן: חבר הכנסת סעדי שאל איך בוחרים את המשרות שמייעדים אותן.

אורלי אלמגור לוטן: ייתכן שגם מספר המועמדים למשרה - - -

אוסאמה סעדי: זה בהתאם לסוג המשרה.

אורלי אלמגור לוטן: זה יכול להיות גם במשרות מאוד זוטרות וגם במשרות שהן מאוד בכירות, ואז יש משרה אחת.

אורלי אלמגור לוטן: אם אני זוכרת נכון את הסיפור של הרשות לקידום מעמד האישה, שלא הצליחו למנות לה – אני לא זוכרת לאיזו קבוצת אוכלוסייה זה היה מיועד.

מור ברזני: אני אחזור קודם לשאלת החסמים ואומר שלפני שער הכניסה לשירות המדינה, אם אנחנו נתסכל על המקצועות השונים ומה הנתונים, מי לומד מה, אנחנו כן רואים שלדוגמה מקצועות הרפואה, סיעוד ורוקחות, יש שם שיעורים גבוהים מאוד של החברה הערבית והנתון הזה גם משתקף במערכת הבריאות הישראלית.

מור ברזני: לעומת זאת, אם נסתכל על שיעורי הסטודנטים הערבים לכלכלה, אנחנו נראה שיעורים הרבה יותר נמוכים.

מור ברזני: זה חסם שהוא משמעותי, שגם פה שירות המדינה לא פועל בוואקום, אנחנו משתפים פעולה עם המוסדות להשכלה גבוהה, שכבר אצלם יעודדו ללמוד לא רק משפטים, סיעוד ורוקחות, אלא ישנם מקצועות נוספים.

סונדוס סאלח: הכוונה והגוונה, גיוון.

מור ברזני: נכון, גם במקצועות שאותם לומדים, הדבר הזה הוא קריטי כדי לייצר רצף אקדמיה-תעסוקה בכלל המקצועות, ושלא נראה מקצועות שבהם יש פתאום ייצוג מאוד מאוד גבוה של אוכלוסייה ספציפית.

מנסור עבאס: אז חשוב להתחיל לא מהמוסדות להשכלה גבוהה, אלא מבתי הספר, מבית ספר תיכון.

וליד טאהא: זה מתחיל מבתי הספר.

מנסור עבאס: אבל החיבור הזה בין נציבות שירות המדינה להשכרה המקצועית או הכוונה מקצועית לבתי הספר הוא קריטי בנושא הזה.

מנסור עבאס: אנחנו יכולים לקדם את זה.

וליד טאהא: אבל זה קשור באופק שיש בחלל לכל אחד מהתלמידים האלה לגבי העתיד.

וליד טאהא: גם בחירת המקצוע היא מתוך ידיעה שהולכים להתעסק בזה ולא סתם לבזבז שנים.

מור ברזני: ואנחנו רואים מה קורה במקצועות החינוך.

מור ברזני: אנחנו רואים היטב.

וליד טאהא: בדיוק.

מור ברזני: כן חשוב לי לענות בהקשר של המכרזים המיועדים, שאנחנו מסתכלים על נתונים של בוגרי מל"ג במקצועות השונים, מסתכלים על פריסה גיאוגרפית ועל הצלבה עם נתוני למ"ס.

מור ברזני: יש לנו חוברת שנקראת "ארגז כלים", שממש צפויה לצאת עוד החודש.

מנסור עבאס: אנחנו יכולים לקבל אותה?

מור ברזני: אני אעביר אותה.

מור ברזני: קהל היעד הוא יחידות משאבי אנוש בשירות המדינה, שבין היתר סוקר את הנתונים הכי עדכניים בהצלבה של מקצועות בפריסה גיאוגרפית, כדי לאפשר את ייעוד המשרות בצורה חכמה יותר ושלא יהיה לנו ייעוד משרות שבכלל לא פוגש את האוכלוסייה.

וליד טאהא: נושא חשוב מאוד, ייצוג הולם לבני החברה הערבית או היעדר ייצוג הולם, המילה היותר נכונה היא היעדר ייצוג הולם.

וליד טאהא: מור, דיברנו על מוסדות השכלה גבוהה ועל הצורך בהכוונה ובגיוון, אבל גם הנתונים של תעסוקת בני החברה הערבית בתפקידי מפתח בכל מוסדות החינוך שאמורים לתת הכוונה וגיוון, גם הם לא מעודדים.

וליד טאהא: אמנם אנחנו 20% מתושבי המדינה, אנחנו אמנם 20% מסך כל הסטודנטים במוסדות ההשכלה הגבוהה במדינה, אבל תבדקו בבקשה במרכז המחקר מה הוא האחוז של בני החברה הערבית בתפקידי - -

מור ברזני: - - מרצים.

וליד טאהא: בכל התפקידים, ולא רק מרצים.

וליד טאהא: אנחנו מדברים על הרבה מאוד תפקידים בתחום האדמיניסטרטיבי ובכלל בכל מיני תחומים.

וליד טאהא: אני לא יודע אם אני אגיד נתון מדויק, עם יד על הלב, לא נעלה על 1.5%, זאת אומרת: אנחנו כצרכנים שמשלמים כסף כדי ללמוד, אנחנו שווים לכל אזרחי המדינה, אנחנו 20% מסך כל הסטודנטים.

וליד טאהא: בשנה שחלפה היו קצת למעלה מ-300,000 סטודנטים בישראל; למעלה מ-50,000 מהם היו סטודנטים ערבים.

וליד טאהא: יופי, 20%, אבל מה הוא אחוז הערבים בכל מוסדות החינוך להשכלה גבוהה?

וליד טאהא: איננו קיים, בדומה לכל המוסדות במדינה ובכלל לכל שירות המדינה.

וליד טאהא: על כן מור, הנושא הזה איננו טכני, והוא גם לא חשוב לפירוט ולעמימות של המכרז עצמו.

וליד טאהא: זה נושא פוליטי גרידא.

וליד טאהא: מתי יתחילו להבין שיש פה היבט גזעני?

וליד טאהא: אי העסקת בני החברה הערבית בצורה שתייצג את המספר שלהם במדינה זו גזענות, זה נכון גם לגבי החברה החרדית ולגבי כל חברה.

וליד טאהא: מה זאת אומרת?

וליד טאהא: אם אין ייצוג הולם, זאת אומרת שיש מדיניות גזענית בעניין הזה.

וליד טאהא: הרי היו החלטות ממשלה לגבי העדפות לקליטת מועמדים מהחברה הערבית וכו', אבל מאז ועד היום מה נעשה?

וליד טאהא: לא נעשה, כי כנראה עד עכשיו לא היו כוונות פוליטיות לממש את זה בפועל.

וליד טאהא: אני מקווה שהגיעה העת שבאמת הנושאים האלה יתחילו להיות מטופלים רחוק משיקולים פוליטיים ושיקולים גזעניים.

וליד טאהא: הם צריכים להיות מטופלים באופן מקצועי, ויש המון בחברה הערבית שיודעים לנהל מדינות, ולא רק לנהל מוסדות או לאייש משרות.

וליד טאהא: הגיע הזמן לעשות את זה.

וליד טאהא: תודה.

מנסור עבאס: תודה, ווליד.

מנסור עבאס: המבחן האמיתי של הממשלה הוא שתתקבל החלטה מפורטת השנה, עוד לפני שהשנה הזאת תסתיים.

וליד טאהא: כן, הייתה החלטה שצריך לממש.

מנסור עבאס: כיישום לחוק שדורש או קובע שצריך להיות ייצוג הולם.

סונדוס סאלח: תודה רבה, כבוד היושב-ראש.

סונדוס סאלח: אכן נושא מאוד חשוב ויש קשר הדוק וסיבתי בין הייצוג ההולם לבין כל תופעת הפשיעה והאלימות בחברה הערבית ובכלל בכל האוכלוסיות.

סונדוס סאלח: ייצוג הולם בכלל האוכלוסיות הוא מדד מאוד קריטי וחיוני במדד של כל משטר דמוקרטי.

סונדוס סאלח: במדד הזה מדינת ישראל נכשלה, כי אין ייצוג הולם לכלל האוכלוסיות, חוץ מהאוכלוסייה הכללית היהודית – אבל לא לחברה הערבית, לא לנשים, לא לבעלי צרכים מיוחדים, ולא לחרדים.

סונדוס סאלח: האוכלוסיות האלה מקופחות בתוך הייצוג ההולם בכל התחומים.

סונדוס סאלח: למה זה חשוב?

סונדוס סאלח: מכיוון שהפסיפס החברתי הזה, לכל חלק מהאוכלוסייה יש מאפיינים שלו.

סונדוס סאלח: על מנת להביא צרכים ולטפל בכל מיני בעיות שאופייניות לכל אוכלוסייה, אני צריכה להביא את הקול הזה שמכיר את האוכלוסייה להיות שותף לקבלת החלטות, להיות שותף לבניית תכניות שונות על מנת לקדם את אותה אוכלוסייה ואותה חברה.

סונדוס סאלח: במיוחד אנחנו רואים שבחברה הערבית יש תת-ייצוג בכל התחומים, שהוא גם נגזרת לאי-אמון בין המדינה לבין האזרח הערבי, וזה מתבטא בתת ייצוג.

סונדוס סאלח: יש כאן חסם פסיכולוגי.

סונדוס סאלח: העובדה שזה נקרא "נציבות שירות המדינה", זה אומר שאני לא שם.

סונדוס סאלח: כערביה יהיה לי קשה להתקבל לשם, להתקדם או לעבוד, וזה אכן מוכיח את עצמו בעובדה שמספר המועמדים שניגשים הוא מלכתחילה קטן מאוד.

סונדוס סאלח: זה גם מגביל את מספר המועמדים או המתקבלים לעבודה, וזה מתבטא גם במספר המתקדמים לדרגים בכירים יותר.

סונדוס סאלח: יש חסם בהנגשת המידע עצמו לציבור הערבי, אם זה בערבית ואם זה באתרים השונים הנגישים יותר לחברה הערבית.

סונדוס סאלח: אם יש מישהו בתור אסטרטג בנציבות שירות המדינה שהוא מהחברה הערבית, הוא יודע יותר היכן נמצאים עורכי הדין של החברה הערבית, איפה אפשר למצוא את הכלכלנים או אנשי המדע או האוכלוסיות השונות.

סונדוס סאלח: הוא יכול להביא גם את הקול הזה.

סונדוס סאלח: השאלה האם יש אסטרטג מהחברה הערבית, שמכיר את החברה הערבית ופועל לקדם את האחוז שלנו במשרות ובדירוגים השונים.

סונדוס סאלח: השאלה השנייה, האם יש בכלל יעד שאחוז המועסקים בשירות המדינה יהיה שווה לסך כול האחוז שלנו באוכלוסייה.

וליד טאהא: זו החלטה פוליטית.

סונדוס סאלח: על מנת שנהיה 20%, המועמדים צריכים להיות 40% מתוך החברה הערבית.

סונדוס סאלח: תודה.

מנסור עבאס: תודה, חברת הכנסת סונדוס.

מנסור עבאס: בישיבת העבודה עם נציב שירות המדינה עלתה הנקודה שעם מעט מאוד כסף לנציבות עצמה, מהכסף שיועד לחברה הערבית ב-922 היו יכולים לעשות הרבה דברים, להנגיש את הנציבות עצמה לחברה הערבית, להביא את המידע ולצאת עם קמפיין בשפה הערבית וכו'.

מנסור עבאס: יש לנו מיליארדים תקועים ולא מנוצלים ב-922, במקום לקחת מעט מאוד מהכסף הזה ליעד הזה.

מנסור עבאס: אבל אנחנו לא מוותרים, אנחנו כמובן נשלים את הדברים.

מנסור עבאס: אנחנו חייבים להנגיש את השירות ואת המידע האלה לחברה הערבית ועוד פעולות.

מנסור עבאס: אני עובר לזום, נסרין חאג' יחיא נמצאת אתנו?

נסרין חדאד חאג' יחיא: בוקר טוב, שמי נסרין חדאד חאג' יחיא ואני ראשת התכנית לחברה הערבית במכון לדמוקרטיה.

נסרין חדאד חאג' יחיא: קודם כל אני רוצה להודות לכבוד יושב-ראש הוועדה על הדיון החשוב, וגם למור ברזני על העשייה המבורכת.

נסרין חדאד חאג' יחיא: יצא לנו לעבוד איתה לא מעט בשנתיים האחרונות, ואין ספק שהיא עושה חיל והיא נמצאת במקום הנכון כדי לקדם את הנושא של ייצוג הולם לבני החברה הערבית.

נסרין חדאד חאג' יחיא: לענייננו, לכאורה, לאור הדיון שהתקיים לפני חודשיים בוועדת החוקה, חוק ומשפט בנושא, לאחר פרסום דוח הגיוון של נציבות שירות המדינה, ניתן היה לומר שאין חדש תחת השמש ושאין צורך להעלות זאת לדיון ולדון בזה פעם נוספת.

נסרין חדאד חאג' יחיא: החיים בצל הקורונה מלמדים אותנו שיעורים חשובים, בין היתר גם בנושא של ייצוג החברה הערבית בשירות הציבורי.

נסרין חדאד חאג' יחיא: זה גם מחייב אותנו להסיק מסקנות.

נסרין חדאד חאג' יחיא: בדבריי אבקש להתייחס לדוגמה אחת, שתמחיש בצורה הטובה ביותר לטעמי, כיצד ייצוג הולם לערבים משמעותי וחשוב לא רק לחברה הערבית, אלא לכלל החברה בישראל.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אני אצרף הצעה כיצד ניתן יהיה למנף ולנצל את המצב שנכפה עלינו בעקבות הקורונה להגברת ייצוג האוכלוסייה הערבית בשירות הציבורי.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אני מניחה שהתמונה שאביא מוכרת היטב לרוב חברי הרשימה המשותפת ומוכרת היטב לחברים בוועדה, אבל אני לא בטוחה שהיא מוכרת לציבור הרחב.

נסרין חדאד חאג' יחיא: כיצד שיעור הנדבקים בקורונה בחברה הערבית ירד באופן דרמטי בשבועות האחרונים?

נסרין חדאד חאג' יחיא: כיצד ערבים ביישובים אדומים הפכו לירוקים?

נסרין חדאד חאג' יחיא: התשובה אמנם קשורה למאמץ כללי של כלל התושבים הערבים של המנהיגות הפוליטית שלנו, לראשי רשויות והפנמת הסכנה, אבל כמובן גם על ידי מנהיגי דת שהוציאו פסקי הלכה נחרצים.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אבל כמובן אפשר ובהחלט ניתן לזקוף אותה לפרויקטור הקורונה בחברה הערבית, חברי איימן סייף, מי שניהל בעבר את הרשות לפיתוח כלכלי במשרד לשוויון חברתי ובמשרד ראש הממשלה.

נסרין חדאד חאג' יחיא: היום הוא עומד בחזית המאבק בקורונה.

נסרין חדאד חאג' יחיא: איימן אינו איש רפואה, אבל ההיכרות העמוקה שלו עם החברה הערבית, לרבות המאפיינים התרבותיים, אנשי הקשר הרלוונטיים וכיוצא בזה סייעו לרשויות הרלוונטיות לתת את המענים ולקבל את ההחלטות המתאימות.

נסרין חדאד חאג' יחיא: בשל זה, תרומתו לעצירת שרשרת ההדבקה בחברה הערבית עולה עשרות מונים ביחס למה שיכלו פרופסורים יהודים, מוכשרים ככל שיהיו, לעשות.

נסרין חדאד חאג' יחיא: בהזדמנות זו גם מגיעה מילה טובה לרוני גמזו, שהבין את תרומתו הסגולית של איימן וגייס אותו.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אני חושבת שטוב יהיה אם בכירים בשירות הציבורי יראו בכך דוגמה שממחישה איך הנוכחות של העובד מקרב החברה הערבית יכולה להפוך את השירותים הציבוריים למתאימים ורלוונטיים יותר.

נסרין חדאד חאג' יחיא: מה עושים?

נסרין חדאד חאג' יחיא: חשוב מאוד להגיד, שיש שני דברים שאפשר לעשות באופן מידי: קודם כל חייבים לקדם החלטת ממשלה לייצוג הולם עם קביעת יעדים חדשים, אבל חשוב מאוד לקבוע יעד גם לייצוג הולם בתהליכי קבלת ההחלטות, בהמשך למה שחברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין אמרה.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אני רוצה להתייחס לדברים של מור לגבי ייצוג הולם במערכת הבריאות.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אז נכון, יש ייצוג לרופאים הערביים.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אנחנו רואים את הרופאים הערבים בכל בתי החולים, אבל לצערי הרב, גם כשמסתכלים על מערכת הבריאות, ואם מסתכלים על מטה המשרד הבריאות, איפה שבאמת מתקבלות ההחלטות, איפה שמחליטים לחלק את המיליארדים, אנחנו רואים שכמעט שאין ייצוג לבני החברה הערבית, למרות שיש אנשי רפואה מוכשרים ביותר שיכולים להיות גם שותפים לתהליכי קבלת ההחלטות שנעשים במשרד הבריאות.

נסרין חדאד חאג' יחיא: עוד דקה אני מסיימת.

מנסור עבאס: דקה זה יותר מדי, משפט אחד.

סונדוס סאלח: אבל נסרין, גם החברה הערבית גילתה אחריות עצמית בתקופה האחרונה לטיפול בקורונה.

נסרין חדאד חאג' יחיא: כן, אמרתי שהחברה הערבית גילתה, אבל גם היה צריך מישהו שיוביל את זה.

אוסאמה סעדי: יש לנו הרבה מה להגיד, גם על הטיפול של גמזו וגם על הטיפול של הממשלה, אבל לא נדון בזה עכשיו.

נסרין חדאד חאג' יחיא: דיונים רבים הוקדשו בעבר לסוגיית החסם הגיאוגרפי בפני הערבים בכל הנוגע לשירות הציבורי, שדובר עליו כאן רבות.

נסרין חדאד חאג' יחיא: למעשה, החסם הזה לא בא לידי ביטוי רק בשירות הציבורי, אבל דווקא פה החסם הזה הוא מובהק ביותר.

נסרין חדאד חאג' יחיא: משרדים רבים ממוקמים בירושלים או בתל אביב, מה שמאלץ מועמד או מועמדת מהחברה הערבית שמתגוררים בצפון להקדיש שעות רבות מדי יום, או בעצם להעתיק את מקום מגוריהם לירושלים.

נסרין חדאד חאג' יחיא: כתוצאה מהחלטת ממשלה שדובר עליה לפני כמה דקות, קיים החזר מסוים לשכר דירה, שמסייע רבות לעובדים ערביים בשירות הציבורי, אבל זה לא מהווה תמריץ מספק שעוקף את החסם הגיאוגרפי.

נסרין חדאד חאג' יחיא: שוק העבודה, לרבות השירות הציבורי, עתיד לעבור בשנה הקרובה, ואולי גם בעתיד הקרוב, להסדרי עבודה גמישים, שבמסגרתם תתאפשר עבודה מרחוק.

נסרין חדאד חאג' יחיא: רצוי מאוד להגביר את המאמצים למועמדים, אגב מוכשרים ומקצועיים, אין פה התפשרות, אנחנו לא רוצים שום התפשרות על איכות המועמדים הערביים, אבל כן צריך להגביר מאמצים לגייס אותם, חבר'ה שבעבר נמנעו מהגשת מועמדים בשל החסם הגיאוגרפי.

מנסור עבאס: נסרין, אנחנו חוזרים על הדברים.

מנסור עבאס: יש נקודות שחברים אחרים כבר העלו.

ג'דעאן ספדי: אני רוצה להעלות פה שני דברים מאוד משמעותיים בעיניי: אחד, מאז שהמשרד הזה הוקם השרה מובילה להקמת אגף לחברה הערבית, שיעמוד מישהו מהחברה הערבית שיכול לתרום ולהבין את צרכי החברה הערבית.

ג'דעאן ספדי: אני מתחבר לדברים של חברתי נסרין.

ג'דעאן ספדי: מאוד חשוב שבכל משרד תהיה הובלה כזאת.

ג'דעאן ספדי: לדעתי, מי שיעמוד בראש אגף כזה, באמת יכול לתרום ולהבין את הצרכים של החברה הערבית יותר מכל אדם אחר.

ג'דעאן ספדי: שניים, אני מתייחס לזה מהרקע שלי ומאיפה שאני באתי, אם אנחנו פותחים את הדלת להזדמנויות שוות לתפקידים בכירים בחברה הערבית אל מול אחרים גם בחברה היהודית ובכל חברה אחרת, אני חושב שמן הראוי לתת לכל מועמד מהחברה הערבית נקודות בונוס להתמודדות, לא בגלל שהוא לא ראוי ולא מקצועי.

ג'דעאן ספדי: אני מזכיר לכם שהחבר'ה הדרוזים רצו ללכת לקורס קצינים וכולם נכשלו בהתחלה.

ג'דעאן ספדי: כשהתמודדו בהמשך, נתנו להם שתי נקודות פתיחה או נקודת פתיחה על מנת שיהיו שווים בין שווים – לא בגלל חוסר מקצועיות ולא בגלל חוסר אינטליגנציה.

ג'דעאן ספדי: אנחנו חייבים לתת להם הזדמנות שווה, מאחר שרוב תחומי העניין והחיים במדינה מתנהלים בשפה העברית ואנחנו באים מרקע אחר לגמרי.

ג'דעאן ספדי: לכן אם אתם רוצים לפתוח דלת שווה לכולם על מנת שיוכלו להתמודד על תפקידים בכירים, לפחות במערכת הסינון בנקודת הפתיחה חייבים להיות לצעירים הערבים קצת נקודות בונוס על מנת שיהיו שווים בין שווים.

אוסאמה סעדי: אני חייב לחזור להצבעות בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

אוסאמה סעדי: תודה לך, אדוני היושב-ראש.

אוסאמה סעדי: כמובן שמדובר בסוגיה חשובה מאוד לנו כמיעוט ערבי לאומי במדינה.

אוסאמה סעדי: אני לא חושב שבמדינה מתוקנת צריך את חוק הייצוג ההולם משנת 95' ולא החלטות ממשלה על מנת שנגיע לייצוג הולם.

אוסאמה סעדי: זה היה צריך להיות באופן טבעי, שאנשים לפי הכשרה יוכלו להתקדם גם לדרגים הגבוהים ביותר, אבל מה לעשות, שאנחנו חיים באפליה מתמשכת מאז קום המדינה, גם בתחום הזה של קליטת עובדים אקדמאים ערבים בשירות המדינה.

אוסאמה סעדי: אתה נפגשת עם כבוד הנציב פרופ' הרשקוביץ.

אוסאמה סעדי: גם אני וגם חברי יוסף ג'בארין נפגשנו אתו.

אוסאמה סעדי: אנחנו היינו גם בוועדת החוקה, חוק ומשפט, כשמור הציגה את דוח הגיוון, שהוא דוח מפורט מאוד ומגיעות למור כל המחמאות על העבודה שהיא עושה.

אוסאמה סעדי: אני חושב שהמספרים מדברים בעד עצמם.

אוסאמה סעדי: לא יכול להיות שמאז החלטת ממשלה בשנת 2007 על יעד של 10% תוך חמש שנים, שהיה צריך כבר להיות מיושם ב-2012, אנחנו כבר שמונה שנים אחרי, כבוד היושב-ראש, ואין 10%.

אוסאמה סעדי: המספר שכביכול אנחנו מעל 10% הוא מטעה, כי מעבר לשני משרדים, משרד החינוך ומשרד הבריאות, בשאר המשרדים אין, אנחנו הגענו ל-7%.

אוסאמה סעדי: לכן חשוב מאוד להמשיך ולהציף את הנושא הזה.

אוסאמה סעדי: אני מזכיר לכולנו שגם הייתה ועדת חקירה פרלמנטרית לקליטת אקדמאים ערבים.

אוסאמה סעדי: חברנו אחמד טיבי כל הזמן העלה את הנושא הזה.

אוסאמה סעדי: אנחנו באמת רואים התקדמות.

אוסאמה סעדי: אנחנו לא יכולים להתעלם מכך שיש התקדמות ויש רצון.

אוסאמה סעדי: הכי חשוב עכשיו, כפי שאמרת ואנחנו גם העלינו את זה ואני שלחתי מכתב גם לראש הממשלה וגם לראש הממשלה החלופי על חשיבות קבלת החלטה על יעד חדש של לפחות 15% לחמש השנים הקרובות.

מנסור עבאס: תרשה לי אוסאמה, אתה נותן הנחה.

מנסור עבאס: משרד הבריאות מגיע ל-18%, אז אם רוצים להתפשר, על לא פחות מ-18%.

אוסאמה סעדי: אמרתי לך שאני מצדי לא צריך חוק, מצדי צריך 20%, אבל אני אומר שאם מאז 2007 לא הגענו ל-10% ואנחנו בסביבות 7%, העיקר לקבוע יעד – 15%, 18%, 17% - -

סונדוס סאלח: אפילו אחוז שהולם את אחוזינו באוכלוסייה – 20%.

אוסאמה סעדי: - - 20% – העיקר שהממשלה תקבל את היעד הזה ובאמת תעבוד על הסרת החסמים ומציאת תקציבים למכרזים, כי זה הכי חשוב.

אוסאמה סעדי: פונים אלינו הרבה שרוצים לגשת ואומרים שאין בכלל מכרזים, בשנה האחרונה אין שום מכרז, כך שאי-אפשר לקדם את הנושא הזה.

אוסאמה סעדי: חשוב מאוד להמשיך ולהציג את הנושא הזה בכל הזדמנות, בכל ועדה, בכל מקום.

חמד עמאר: קודם כל תודה רבה לך על קיום הדיון החשוב הזה.

חמד עמאר: זאת לא פעם ראשונה, לא פעם עשירית ולא בפעם ה-100 שמקיימים דיונים בנושא הזה, של ייצוג הולם לבני מיעוטים, לרבות דרוזים וצ'רקסים, במשרדי ממשלה.

חמד עמאר: אני חושב שאחת הבעיות הגדולות היום והחסם הרציני ביותר בנושא זה קודם כל מכרזים ייעודיים לבני מיעוטים.

חמד עמאר: צריך להוציא יותר מכרזים ייעודיים.

חמד עמאר: אפילו במכרזים הכלליים, אני שמעתי אותך אומרת שיצאו קרוב ל-3,000 מכרזים.

חמד עמאר: השאלה כמה מבני המיעוטים ניגשו, כמה מבני המיעוטים נקלטו וכמה מבני המיעוטים התחילו לעבוד.

חמד עמאר: אם לא נפתור את הבעיה של אותה ועדה שקולטת – אפילו במכרזים הגדולים לא שמעתי אף אחד מדבר על זה.

חמד עמאר: באותם מכרזים יש ועדות קליטה שעושות את הקליטה של העובדים, ממיינות את אותם מועמדים.

חמד עמאר: האם בוועדות האלה יש בכלל בני מיעוטים?

חמד עמאר: מהידע שלי ומבדיקה שעשיתי, אין בני מיעוטים שם, להבדיל ממצב בו יושבים באותה ועדה גם בני מיעוטים, שנותנים את הטון ואת האפשרות לקלוט יותר בני מיעוטים.

חמד עמאר: לכן הסיכוי שלהם להיקלט פחות גדול.

חמד עמאר: אני עצמי ניסיתי לקדם הצעת חוק למגזר הדרוזי של ייצוג הולם במשרדי ממשלה ובמגזר הציבורי.

חמד עמאר: העברתי אותה בקריאה טרומית.

חמד עמאר: אחת הסיבות שרציתי לקדם את החוק הייתה שראיתי במכרזים המיועדים לבני מיעוטים שפחות דרוזים נקלטים.

חמד עמאר: בגלל שהיו בחירות, לא הצלחתי יותר לקדם אותה.

חמד עמאר: אני חושב שאני אנסה שוב לקדם אותה.

חמד עמאר: אם אין תפקידים בכירים במשרדי ממשלה – אתה מדבר להכניס עוד עובד?

חמד עמאר: יהיה לך עוד עובד, אבל אם יהיה שם ראש אגף, סמנכ"ל, ראש מחלקה, מנכ"ל באותם משרדים ובאותן חברות ממשלתיות, אנשים בתפקידים בכירים שיכולים למשוך אחריהם אנשים, ואז אתה יכול להתקדם.

חמד עמאר: גם אם נגיע לאחוז שרוצים, שאני לא מאמין שנגיע אליו בשנים הקרובות, אבל לא יהיו לנו בכירים שיקבעו מדיניות וישנו את תפיסת העולם – כי קליטת עובדים חדשים זאת תפיסת עולם וכל עוד לא שינו תפיסת עולם כאן במדינת ישראל, של ממשלת ישראל, של הנציבות, שבאמת צריך לקחת את ה-20% של בני המיעוטים במדינת ישראל, לשלב אותם ולקלוט אותם – אנחנו לא נראה שינוי, אנחנו נראה שינוי של עוד אחוז, שניים.

חמד עמאר: צריך לקבוע יעד שנתי.

חמד עמאר: לא יעד חמש שנתי או יעד 10 שנתי, אלא להגיד שבשנת 2021 אנחנו רוצים אחוז קליטה נוסף של בני מיעוטים, לדוגמה: אם יש 10%, עלייה ל-11%, וב-2022 – 12%.

חמד עמאר: יש לתת יעד שנתי לקליטת בני מיעוטים.

חמד עמאר: ברגע שאתה לוקח יעד שנתי, במכרזים הכלליים שאנחנו מפרסמים, נראה את הקליטה והשילוב של בני מיעוטים.

חמד עמאר: תודה רבה לך על הדיון החשוב הזה.

מנסור עבאס: תודה לחבר הכנסת חמד עמאר.

מנסור עבאס: אני רוצה להדגיש, שהדיון הזה מיועד לנושא של גיוון תעסוקתי בחברה הערבית, לרבות הדרוזית והצ'רקסית.

מנסור עבאס: ההחלטה של הממשלה והפעילות בנציבות שירות המדינה מתייחסות לחברה כולה על כל גווניה ומגזריה.

מנסור עבאס: אני בהחלט מסכים אתך שגם בתוך החברה הערבית – אנחנו דיברנו על זה מור, אם את זוכרת, בישיבה בנציבות – חשוב שיהיה גיוון.

מנסור עבאס: אם אנחנו רוצים להיכנס לרזולוציה של כל יישוב או כל מועצה מקומית, אין ספק שהאפליה הזאת קיימת גם בחברה הערבית עצמה.

מנסור עבאס: זה נושא מאוד מורכב, אבל צריכה להיות התייחסות בעתיד הקרוב לנושא הזה.

מנסור עבאס: איך אנחנו יכולים לוודא שיש גיוון גם במועצות המקומיות ובמוסדות שאנחנו כערבים מנהלים?

מנסור עבאס: אנחנו עדות שונות, אנחנו גם מגזרים שונים, אנחנו גם צפון וגם דרום, אבל אנחנו גם משפחות, והבחירות המקומיות, חמד, לא מפלגות מתחרות, אלא משפחות מתחרות.

מנסור עבאס: למה יש תסיסה בחברה הערבית וביישובים הערביים אחרי כל בחירות?

מנסור עבאס: כי אם בא ראש מועצה מהמשפחה הזאת או השכונה הזאת, יש ג'ובים ויש תפקידים וכו' וכו'.

מנסור עבאס: לכן גם בנושא הזה, אנחנו צריכים לשים לב ולראות איך אפשר ביחד עם נציבות שירות המדינה להשפיע על מה שקורה בתוך היישובים הערביים.

חמד עמאר: אני חושב שלנציבות אין יד בנושא הזה, זה יותר משרד הפנים.

מור ברזני: נכון, ספציפית שירות המדינה הוא שירות המדינה, הוא לא השלטון המקומי שזה השירות הציבורי שלא תחתינו.

מור ברזני: אבל כן חשוב להגיד שיש שיתוף פעולה הדוק עם משרד הפנים, עם גלית וידרמן, שאחראית על משאבי אנוש ברשויות המקומיות.

מור ברזני: אני יודעת שאחד היעדים של משרד הפנים בהיבט של רשויות מקומיות זה הסיפור של תכנון תעסוקתי.

מור ברזני: אני חושבת שנכון גם בהקשר הזה לומר, שהאחריות היא גם על המערכת וגם על האוכלוסייה.

מור ברזני: בלי שלשני הגורמים האלה הדבר הזה יהיה חשוב, אי אפשר להצליח.

חמד עמאר: מכרזים זה דבר שאתה לוקח סיכון.

חמד עמאר: גם אם אתה רוצה להיכנס לעבודה מסוימת דרך מכרז מסוים, כאשר הסיכוי שלך לזכות במכרז הוא כמעט אפסי במכרז הכללי, אתה רואה שפחות אנשים ניגשים.

חמד עמאר: אם היו קובעים יעד במכרזים הכלליים – כי את בעצמך אמרת שיש פחות מכרזים ייעודיים לבני המיעוטים – של 2%, 3%, 4% לבני מיעוטים, תאמיני לי שנגיע מהר מאוד ל-20%.

חמד עמאר: אבל לא קובעים את היעד הזה.

חמד עמאר: גם פחות אנשים ניגשים, כי הסיכוי שלהם לזכות במכרז כמעט אפסי, אז למה להם להגיש את כל הניירת, לחכות ולפתח תקוות שייקלטו?

חמד עמאר: כי בסופו של דבר, אפילו אחרי שעברו את כל המבחנים, אף נציג מהמגזר לא יושב שם, מה שמקטין את היכולת להיקלט לעבודה.

מנסור עבאס: כאשר דיברנו על חסם פסיכולוגי לפני ההגשה, הייתה לי שיחה לפני כשבוע עם מישהי שמשתוקקת לגשת למכרז מסוים במשרד החינוך, אבל היא דואגת לתחושות שיהיו לה אחרי.

מנסור עבאס: יש מן טראומה כזאת, גם אחרי, שאנשים לא זוכים למרות שהם מאמינים בתוך תוכם שהם כן זכאים להתקבל.

מנסור עבאס: לכן אנשים יוצאים מתוסכלים ועם תחושות מאוד קשות, כאשר הם נדחים שהם לא התקבלו כי קוראים להם מנסור למשל.

מנסור עבאס: לכן הנושא הזה מאוד חשוב.

רם בן ברק: אני מצטער שהגעתי באיחור.

רם בן ברק: לא שמעתי את כל הדיון, אז אם אני אגיד משהו שכבר נאמר, אני מתנצל מראש.

רם בן ברק: יש לנו בהחלט בעיה בחברה הישראלית בייצוג לא הולם, במיוחד בדרגים הגבוהים ובמיוחד במשרדים מסוימים, של 20% מהאוכלוסייה שלנו ואנחנו צריכים לתת עליה את הדעת.

רם בן ברק: יותר מזה אני אגיד, שאני חושב שזה לא רק בעניין של השירות הציבורי.

רם בן ברק: אני חושב שיש הרבה מה לעשות גם במגזר הפרטי.

רם בן ברק: נדמה לי שאני אמרתי לך בעבר, שאין לי ספק שכאשר שני אנשים מתמודדים על תפקיד בחברת היי-טק ישראלית, לאחד קוראים מוחמד ולשני קוראים משה, הסיכוי של משה מראש הוא יותר גבוה להתקבל.

רם בן ברק: אנחנו צריכים לייצר, ואני מקווה גם להוביל איזושהי הצעת חוק בנושא הזה, שהמדינה בצורה כזאת או אחרת מתגמלת מפעלים פרטיים שלוקחים לניסיון לפחות עובדים ערבים בתחום ההייטק ובתחומים אחרים כדי ליצור את השילוב הזה.

רם בן ברק: אני מאמין שהשילוב בשוק העבודה הוא שילוב שיכול להביא לדברים טובים אחרים בהשתלבות בכלל, ואנחנו כמחוקקים צריכים לדאוג לזה.

רם בן ברק: אני גם בא קצת בטענה לחברי הכנסת הלא ערבים שנמצאים במשכן, אני לא ראיתי יותר מדי עוזרים פרלמנטריים לא יהודיים אצל חברי הכנסת, וטוב היה אם חברי הכנסת יהוו דוגמה.

מנסור עבאס: ואתה דוגמה בנושא הזה.

רם בן ברק: אני במקרה דוגמה, אגב, כי כשאני קיבלתי את העוזרת שלי, לא בחנתי אם היא ערבייה או לא.

רם בן ברק: אבל אני חושב שצריך לתת על זה את הדעת.

רם בן ברק: בסוף אנחנו חברי הכנסת מייצגים את כלל האוכלוסייה בישראל, וצריכים שיהיה כאן ייצוג גם בעניין הזה.

רם בן ברק: תודה.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב-ראש, אני גם מתנצל שהיינו מעל לשעה בוועדת הביקורת בענייני חינוך ומעקב, אנחנו מקווים אחרי פתיחה חדשה של מערכת החינוך.

סעיד אלחרומי: אני קושר את זה לעניין הפשיעה ולעניין התסכול שחשים הצעירים, שיש להם את היכולות ויש להם את הכלים הדרושים כדי להתקבל למשרה ממשלתית או למשרה בשוק הפרטי.

סעיד אלחרומי: אני אתן לכם דוגמה אישית שקרתה במשפחה.

סעיד אלחרומי: יש לי אחיין שסיים הנדסאי מחשבים בממוצע 96 בתואר.

סעיד אלחרומי: הוא הגיש בקשה להתקבל ל-22 חברות.

סעיד אלחרומי: אחת הזמינה אותו לראיון והשאר דחו אותו על הסף, אפילו לא הזמינו אותו לראיון.

סעיד אלחרומי: אני מדבר על הצטיינות יתרה.

סעיד אלחרומי: מי שהזמין אותו בחברת הייטק ברחובות, אני לא רוצה להזכיר את השם, אחרי כמה ימים נתן לו תשובה שלילית.

סעיד אלחרומי: היום הוא מורה בבית ספר, כבר סיים תואר שני במתמטיקה, אבל הוא מורה בבית ספר יסודי.

סעיד אלחרומי: אני אומר שזאת דוגמה לבזבוז של צעיר שיש לו יכולות.

רם בן ברק: על זה בדיוק אני מדבר.

רם בן ברק: אם המדינה הייתה יודעת להגיד לאותו מעסיק: אנחנו בשלושה חודשים, לדוגמה, משתתפים ב-25% מהשכר של אותו עובד.

רם בן ברק: אחרי שלושה חודשים הוא לא צריך לפטר אותו, אין שום בעיה, אבל לפחות שיעבור את המחסום הזה של שלושה חודשים.

רם בן ברק: אין לי ספק שאפשר יהיה לבצע שינוי.

חמד עמאר: אם המדינה בעצמה הייתה קולטת כמו שצריך לקלוט וחברות ממשלתיות היו קולטות כמו שצריך לקלוט, אחרי זה המגזר הפרטי היה רץ לקלוט.

חמד עמאר: ברגע שיש לך בני מיעוטים בתפקידים בכירים במשרדי ממשלה ובחברות ממשלתיות, תאמין לי שהמגזר הפרטי ירוץ לקלוט אותם.

חמד עמאר: אנחנו לא צריכים לעשות להפך, ללכת למגזר הפרטי ואחרי זה לבוא למגזר הציבורי ולמגזר הממשלתי.

סעיד אלחרומי: אני איש הנגב ומכיר את כל משרדי הממשלה, ולצערי, הם רחוקים מאוד אפילו מהתקרה שהממשלה החליטה עליה בהחלטות ממשלה.

סעיד אלחרומי: 32% מתושבי הדרום והנגב הם אזרחים ערבים.

סעיד אלחרומי: אפילו במשרדים שמתעסקים עם החברה הערבית, דוגמה פשוטה, הרשות להתיישבות הבדואים, כמה עובדים בדואים יש ברשות להתיישבות הבדואים?

סעיד אלחרומי: אחוז אפסי.

רם בן ברק: אתה רוצה שבדואים יאכפו בדואים?

סעיד אלחרומי: לא, לא באכיפה.

סעיד אלחרומי: לא באכיפה, בשיווק.

רם בן ברק: אני צוחק.

סעיד אלחרומי: בשיווק מגרשים, בעבודה עם התושבים, אבל אין.

סעיד אלחרומי: זה סמלי.

סעיד אלחרומי: בשאר המשרדים, מי המשרד הכי פופולרי בקרב החברה הערבית?

סעיד אלחרומי: משרד החינוך והלאה.

סעיד אלחרומי: לכן הצעירים בתיכונים לא רואים את הדוגמה האישית של הצלחה, של נשים ושל גברים שהצליחו בשירות הציבורי, כדי שהם יתאמצו לקבל בגרות גבוהה, כדי לקבל ציונים גבוהים וללמוד.

סעיד אלחרומי: לאיפה מגיעים אחרי זה?

סעיד אלחרומי: יש פיתוי ענק של גורמי הפשיעה.

סעיד אלחרומי: אדוני היושב-ראש, הפיתוי הענק של גורמי הפשיעה יותר חזק מהאדם עצמו, הוא יותר חזק, ואנחנו רואים גם כנופיות של הברחה ושיווק סמים וגם כנופיות פרוטקשיין.

סעיד אלחרומי: כל אלה מהווים גורם מפתה לאדם מתוסכל, שיגיד לך: אני אתאמץ לבגרות וללמוד באוניברסיטה ובסוף אני לא אזכה למקום עבודה.

מנסור עבאס: תודה לחבר הכנסת סעיד אלחרומי.

מנסור עבאס: יעקוב איברהים מיוזמות אברהם.

יעקוב איברהים: שלום לכולם.

יעקוב איברהים: קודם כל תודה על הדיון.

יעקוב איברהים: אני לא אחזור על דברים שאמרו, אבל אני רוצה להגיד שיש קשר מאוד גדול בין הפשיעה בחברה הערבית לבין היעדר הייצוג בשירות המדינה, כי ייצוג הולם הוא יותר אמון במוסדות המדינה וגורם לפחות ניכור.

יעקוב איברהים: אם נשים לב לכל הנתונים, נראה שרוב המשרות והאחוז הגדול של המשרות הן דווקא של משרתים, יש כאילו הבדלה והפרדה בין החברה הערבית ליהודית.

יעקוב איברהים: אלה דברים שצריך לשים לב אליהם.

מנסור עבאס: תודה יעקוב.

מנסור עבאס: מור, החברים שלנו במרכז המחקר והמידע דיברו על העלאת רף ההשתתפות בשכר הדיור.

מנסור עבאס: האמת שעלינו ל-2,000 כחלק מהמלצות הוועדה הבין-משרדית.

מנסור עבאס: עברו כבר שנים והעלויות הן מעבר לזה.

מנסור עבאס: דובר פה על עלות של 2,500 ומשהו.

מנסור עבאס: האם יש בכוונת

מנסור עבאס: כם להציע להעלות את ההשתתפות בשכר הדירה ולטפל בשאר החסמים?

מנסור עבאס: בדיון בוועדת הכספים העלינו מסקנות.

מנסור עבאס: ציינו שיש מגוון המלצות.

מנסור עבאס: אנחנו לא חייבים תמיד לחזור לנקודת האפס בכל דיון, אבל יש כבר המלצות להסרת חסמים, שהם שמונעים בעיקר את הגשת המועמדות לפחות, אם מדברים על השלב הראשון, ואחר כך קבלת המועמדות לתפקיד עצמו.

מנסור עבאס: יש שם המלצות איפה אנחנו עומדים עם זה?

מנסור עבאס: אחר כך אסכם את הדיון.

מור ברזני: בטיוטת החלטת הממשלה, הצעת המחליטים שנציבות שירות המדינה מובילה בהקשר של ייצוג הולם, יש גם המלצה להצמיד את אותו הסכום שנקבע למדד המחירים לצרכן.

מור ברזני: שוב, זה טעון את אישור הממשלה, אבל זו בהחלט ההמלצה שלנו.

מור ברזני: דבר נוסף שיש בהחלטה והועלה כאן כשאלה, זו סוגיית מאגר הבוחנים, אותה ועדת בוחנים שהיא החוליה האחרונה בשרשרת המיון והכניסה לשירות המדינה.

מור ברזני: גם שם ביקשנו לגוון את מאגר הבוחנים, כך שבכל ועדה יהיה לפחות חבר אחד ששייך לאוכלוסיות שזכאיות לייצוג הולם, עם עדיפות שככל שניתן, אם יש מועמדים שהם נניח ערבים או במכרז מיועד לערבים, חבר הוועדה יהיה ערבי גם כן.

מור ברזני: צריך להבין שיש פה מתח.

מור ברזני: אנחנו רוצים שהמערכת תמשיך לעבוד ולא לייצר צווארי בקבוק, ולא להוסיף רגולציה על מערכת שהיא גם ככה עמוסה.

מור ברזני: יחד עם זאת, אין ספק שוועדות בוחנים מגוונות יבטיחו מיון שוויוני והגון יותר לכלל המועמדים.

חמד עמאר: היום יש בוועדות בוחנים?

מור ברזני: היום יש גיוון שהוא לא מספק אותנו, את האגף לגיוון.

מור ברזני: הוא גם לא מספק את אגף בחינות ומכרזים שעושה הרבה בעניין, וטוב שהדברים יעוגנו ויינתן להם יעד.

מור ברזני: דבר נוסף בהקשר לדברים שהעלית, חמד עמאר, זה סוגיית היעד למועמדים.

מור ברזני: אמרת להניח שם יעד.

מור ברזני: כל משרד ומשרד יימדד – על שנת 2020 ממש וגם בשנים הבאות – על שיעור המועמדים שזכאים לייצוג הולם.

חמד עמאר: לא למדד, לחייב.

חמד עמאר: יש הבדל בין למדד לבין לחייב – לחייב אותם שבשנת 2021 יהיו לדוגמה 2% מהנקלטים, 5%, 10%, 20% בני מיעוטים.

חמד עמאר: לחייב אותם כל שנה ושנה, ולא להגיד להם: אנחנו בודקים אתכם, ואז מגיע השר ואומר קלטתי/לא קלטתי, הוספתי עוד עובד או עוד שני עובדים.

חמד עמאר: לא, שיהיה לו ברור שבסוף שנה צריכים להיות לו עוד שני עובדים, עוד שלושה עובדים, עוד חמישה עובדים, לפי מה שצריך.

מור ברזני: לסוגיית היעדים של הקליטות, ללא ספק שם משרדים יידעו שהם מחויבים.

מור ברזני: דיברתי על זה קודם, לשם כך מתנהלות תכניות העבודה בנוכחות נציב שירות המדינה השנה ביחס לכל יחידה ויחידה.

מור ברזני: זה משהו שלא ראיתי בשנים האחרונות.

מור ברזני: יש לזה את המשמעות המובנת.

מור ברזני: זה ביחס לנקלטים.

מור ברזני: ביחס למועמדים, אני אבדוק האם אנחנו יכולים לחייב – אני חושבת שזה מורכב יותר ביחס לסוגיית המועמדים.

מור ברזני: אנחנו בהחלט מודדים את היחידות, כי אנחנו מאמינים שהשינוי מגיע בהעלאה דרמטית של שיעור המועמדים.

מור ברזני: צריך להבין שאנחנו צריכים את החברה הערבית שתגיש.

מור ברזני: אין ספק, זה קשה.

מור ברזני: אנחנו מכירים את הסיפורים שהעליתם ואת התחושות.

מור ברזני: אני לא אגיד שזה קל ואני לא אגיד שהשלמנו את המלאכה, זאת ריצה למרחקים ארוכים, אבל אנחנו נחושים לפעול לאורך כל התהליך גם בוועדות.

מור ברזני: הזכרת את הדרוזים ואת הייצוג שלהם.

מור ברזני: חשוב לומר שהדרוזים הם בקרב החברה הערבית, כמו שאמר אדוני היושב-ראש, לרבות דרוזים וצ'רקסים.

מור ברזני: ביחס לדרוזים יש למערכת שירות המדינה את היכולת לבדוק את הייצוג.

מור ברזני: לקראת הדיון הזה בדקנו את הייצוג בשנת 2019, והדבר הזה גם מופיע בדוח, ששיעור של הדרוזים בשירות המדינה משקף את שיעורם בחברה הישראלית, 1.6%.

חמד עמאר: אבל את לא שמה לב שבשנים האחרונות יש ירידה בקליטה?

מור ברזני: גם ביחס למדרג שירות המדינה, ראינו נתונים מאוד מעניינים ביחס לדרוזים.

מור ברזני: אם קודם דיברנו על החברה הישראלית כמכלול ושיש רוב מוחלט בתוך מערכת הבריאות, כשאנחנו מסתכלים על הדרוזים, אנחנו רואים את ההפך, כלומר: רובם המוחלט של הדרוזים – אפילו יותר משיעורה של האוכלוסייה הכללית בחלוקה – 66% מהדרוזים נמצאים במשרדי הממשלה, 34% מהדרוזים נמצאים במערכת הבריאות.

מור ברזני: זה נתון מדהים בעיניי.

מור ברזני: נתון נוסף מאוד מעניין בהקשר הזה, כשאנחנו מסתכלים על הדרג הזוטר ביותר ודרגי הביניים וגם הדרג הבכיר, אנחנו רואים שבדרג הביניים, שזה הדרג התיכון, אחד לפני הבכיר ביותר, גם שם יש לנו 1.6%.

מור ברזני: זה נתון מדהים בעיניי.

מור ברזני: כשנסתכל על הדרג הבכיר, יש קרוב לאחוז.

מור ברזני: פה בהחלט צריך לתת דחיפה, אבל אם אני אשווה לחברה הערבית בכללותה ולאוכלוסיות אחרות שזכאיות לייצוג הולם, זה נתון שהוא מאוד מאוד מעודד, וזה נתון מאוד חיובי ביחס לדרוזים בשירות המדינה.

חמד עמאר: אני ואת יודעים למה האחוז הזה גדול ואיזה סוג אנשים מגיעים למשרות האלה.

חמד עמאר: אני לא מדבר על סוג האנשים שמגיעים למשרות האלה במגזר הדרוזי, אחרי זה אנחנו נדבר על זה.

מנסור עבאס: חמד, אנחנו אתך, אבל לא כדאי לך להרחיב את הדיון הזה.

מנסור עבאס: אין ספק שאנחנו מרוצים ורוצים להמשיך לטפח את הנושא בעדה הדרוזית עצמה - -

חמד עמאר: אני רוצה עוד.

מנסור עבאס: - - אבל דיברנו כבר על הגיוון בתוך החברה הערבית.

מנסור עבאס: לאור הנתונים האלה בקשר לעדה הדרוזית, זה אומר ששאר החברה הערבית, מצבה יותר קשה, כי העדה הדרוזית משפרת קצת את הנתון.

מור ברזני: צריך להגיד שזה מספרים יותר קטנים ביחס לחברה הערבית, אבל אין ספק שיש עוד המון עבודה לפנינו.

מור ברזני: אדוני היושב-ראש, דיברת קודם על הסתכלות על כל אוכלוסייה ועל הגוונים בתוכה.

מור ברזני: אנחנו עושים את זה.

מור ברזני: שוב, בגלל מערכות הנתונים שלנו זה יותר מאתגר, עם הדרוזים אנחנו מצליחים, אבל אנחנו כן מסתכלים על הפערים בין הצפון לדרום.

מנסור עבאס: זה מאוד חשוב, חבר הכנסת סעיד הזכיר למשל את הנגב.

מור ברזני: עשינו דגימות.

מור ברזני: אין לי נתונים להציג, אלה עדיין לא נתונים רשמיים.

מור ברזני: אני מקווה שנעשה את העבודה, כי הנתונים האלה קריטיים.

מור ברזני: אני כן רוצה לומר, שיש תכנית שנקראת ג'סור יחד עם עתודות לישראל במשרד ראש הממשלה, אג'יק, משרד החקלאות והג'וינט, שהיא מכינה לצעירים בדואים בדרום שיגיעו לשירות המדינה.

מור ברזני: כלומר, זאת דוגמה לאיזשהו מהלך כירורגי.

מור ברזני: יש לנו מהלכים שאנחנו עושים בתשתית, ויש לנו מהלכים כירורגיים כשאנחנו רואים שחייבים לפעול.

מור ברזני: ג'סור היא תכנית שמבקשת להביא אקדמיים בדואים מהדרום לתוך שירות המדינה ולתוך המגזר הציבורי בכללותו.

סעיד אלחרומי: ג'סור זה חלק מתכנית החומש או שזאת תכנית מיוחדת?

מור ברזני: זאת תכנית מיוחדת, שמכינה את האקדמאים לשירות הציבורי.

סעיד אלחרומי: מתי היא התחילה?

מור ברזני: זה ממש עכשיו במיונים, חדש חדש.

מנסור עבאס: אז אנחנו נמשיך לעקוב.

אורלי אלמגור לוטן: שאלה לפרוטוקול.

אורלי אלמגור לוטן: אמרת שאתם עובדים על החלטה שבכל ועדת בוחנים יישב מישהו אחד מקבוצת האוכלוסייה.

אורלי אלמגור לוטן: אני מניחה שזה לא כולל נשים, נכון?

אורלי אלמגור לוטן: זאת אומרת, זה בלי קשר לחובת הייצוג ההולם של נשים בוועדת בוחנים, נכון?

מור ברזני: אז אני באמת אומר לפרוטוקול, שביחס לנשים הדבר הזה הוסדר.

מור ברזני: אני לא בקיאה בנתונים.

מור ברזני: החלטת הממשלה טעונה את אישור הממשלה.

מור ברזני: הצעת המחליטים שלנו טעונה את אישור הממשלה, זה לא במקום, זה בנוסף.

אורלי אלמגור לוטן: כלומר העובדה שיושבת אישה לא מסמנת לך וי של קבוצת הייצוג.

מור ברזני: נכון.

חמד עמאר: יכולה להיות אישה בת מיעוטים שתשב בוועדה, זה לא קשור.

חמד עמאר: דיברתי על כך שיהיה נציג של -.

מור ברזני: אנחנו מבקשים שבוועדות, בטח בוועדות המכרזים המיועדים לאוכלוסיות שזכאיות לייצוג הולם, אחד לפחות מחברי ועדת הבוחנים יהיה ערבי, חרדי, יוצא אתיופיה, אדם עם מוגבלות או עולה חדש.

מור ברזני: היה ותהיה אישה שהיא גם עולה חדשה, הדבר הזה עונה, אבל מה שחשוב זה חמש האוכלוסיות עליהן דיברתי.

מנסור עבאס: שמת דגש על נשים בחברה הערבית ועל הדרום.

מנסור עבאס: אני חושב שגם צריך לבדוק את הנושא של אנשים בעלי מוגבלויות בחברה הערבית עצמה, כי אם לא מגיעים ליעד של בעלי מוגבלויות באופן כללי בחברה, תארי לעצמך איך אנחנו בנושא הזה בתוך החברה הערבית.

חמד עמאר: אני חושב שכמעט שאין בעלי מוגבלויות מהמגזר הערבי, קודם כל בגלל הריחוק מהיישובים ובגלל שאין כמעט משרדי ממשלה בתוך היישובים.

חמד עמאר: לכן האחוזים שלהם מאוד מאוד מאוד אפילו אפסיים, נכון?

מור ברזני: אני לא זוכרת את הנתון.

מור ברזני: אין ספק שביחס לאנשים עם מוגבלות, יש לנו עבודה רבה מאוד.

מור ברזני: זאת האוכלוסייה היחידה שאנחנו לא עומדים ביעד שנקבע בחוק – 5%.

מור ברזני: יש לנו עבודה אדירה לעשות כדי לצמצם את הייצוג.

מור ברזני: אין ספק שככל שאדם עונה על שני זהויות, כלומר ערבי ואדם עם מוגבלות כמו שאמרת, החסמים כפולים ומכופלים.

מור ברזני: אמרתי קודם בישיבה, שאנחנו תולים תקווה רבה בהעסקה גמישה גם בהקשר של אנשים עם מוגבלות, אני מאמינה שהעסקה גמישה והיכולת לעבוד גם מהבית יסירו חסם משמעותי גם עבור אוכלוסיית האנשים עם מוגבלות.

מנסור עבאס: חברים, אנחנו נסכם.

מנסור עבאס: הוועדה מודה כמובן לנציב שירות המדינה, פרופ' דניאל הרשקוביץ, שהשתתף אתנו בתחילת הדיון, וכמובן לגברת מור ברזני, שמובילה את האגף לגיוון תעסוקתי.

מנסור עבאס: תודה לכם על ההשתתפות שלכם, וכמובן שאני מודה לצוות מרכז המחקר והמידע של הכנסת על תרומתם ועל המסמכים שהם מוציאים לנו.

מנסור עבאס: הוועדה שמעה את סקירתה של הגברת מור ברזני ומברכת את נציבות שירות המדינה על היוזמות השונות ועל הצעדים לשילוב בני החברה הערבית בשירות המדינה.

מנסור עבאס: יש חשיבות רבה לקבוע יעדים חדשים ברמות השונות בתוך שירות המדינה דרך החלטת ממשלה, שנותנת ביטוי לחוק שקובע שצריך להיות ייצוג הולם.

מנסור עבאס: יש חשיבות רבה גם לפרט בתוך ההחלטה הזאת לגבי כל יחידה ויחידה לאיפה אנחנו צריכים להגיע, כי יש גיוון רב ביחידות האדמיניסטרטיביות השונות ובין המשרדים השונים לא רק ברמה בין-משרדית, אלא בתוך המשרדים השונים.

מנסור עבאס: היעד החדש צריך לסמל ולהיות קשור לערך של שוויון אזרחי ולסמן מבחינה מספרית את החלק של החברה הערבית בתוך החברה בכלל.

מנסור עבאס: חשוב גם להעלות את הנושא של הסרת חסמים ולקבוע פתרונות שונים בנושא הזה.

מנסור עבאס: כמובן שהוועדה מבקשת לקבל עדכון על מועד ולוח הזמנים למימוש התכניות שהוצגו במהלך הדיון.

מנסור עבאס: הוועדה פונה לנציבות ומבקשת שתפעל ביתר שאת להסרת החסמים העומדים בפני המועמדים מהחברה הערבית, ומבקשת לקבל עותק כמובן מחוברת ארגז הכלים המיועדים בנושא הזה.

מנסור עבאס: הוועדה קוראת לנציבות שירות המדינה לפעול לגיוון ולשילוב בתוך מאגר הבוחנים בוועדות הקבלה השונות.

מנסור עבאס: יש לנו מסקנות שונות של מספר נקודות שכבר העלינו בפני הנציבות או הממשלה עצמה כחלק ממסקנות הדיון המהיר שהיה בוועדת הכספים.

מנסור עבאס: כמובן שאנחנו נשלב אותן שוב במסקנות או בדרישות הוועדה ונעלה את כל הנקודות במסמך אחד, שבו נדרוש שכן תיקבע מדיניות חדשה, החלטת ממשלה, ונמשיך לעקוב אחרי היישום של ההחלטות ושל המדיניות, גם בתוך הנציבות ועם הנציבות.

מנסור עבאס: אנחנו גם נעזור בהנגשת נציבות שירות המדינה לחברה הערבית, וגם מבקשים או דורשים שגם הנציבות עצמה תיזום קמפיין בשפה הערבית ועוד מהלכים שינגישו את השירות וינגישו את הגישה החיובית בנושא של גיוון תעסוקתי וקליטת צעירים ואקדמאים ערביים בתוך שירות המדינה.

מנסור עבאס: זה סיכום הדברים פחות או יותר.

מנסור עבאס: אנחנו מסיימים כאן, וכמובן נמשיך לעקוב אחרי יישום המדיניות, ההחלטות, החוק והדרישות שלנו.

מנסור עבאס: אני נועל את הישיבה ומודה מאוד לחברי הכנסת שהשתתפו, גם אלה שנוכחים פה וגם אלה שיצאו.

מנסור עבאס: תודה לצוות הוועדה.