ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 151, 2020-10-27 12:30

משה גפני: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

משה גפני: הרבה זמן לא נפגשנו, יושבת-ראש הרשות לניירות ערך.

משה גפני: אני מברך אותך.

משה גפני: אנחנו בסדר-היום עמוס - נשתדל לעשות את זה יותר מהר.

משה גפני: על סדר-היום: הצעת תקנות ניירות ערך (דיווח בשפה האנגלית) התש"ף

משה גפני: -2020 ותקנות ניירות ערך (דוחות תאגיד שמניותיו כלולות במדד ת"א טק-עילית) (תיקון) התש"ף-2020.

משה גפני: ענת, בבקשה, יושבת-ראש הרשות לניירות ערך.

ענת גואטה: תודה רבה.

ענת גואטה: אנחנו כאן היום כי הרשות מעוניינת להסדיר את הנושא של דיווח לתיקים בבורסה בשפה האנגלית.

ענת גואטה: היום חברות שנסחרות בבורסה, שאינן דואליות, נדרשות לפי החוק לדווח בשפה העברית.

ענת גואטה: חלק מהמהלכים שהרשות עושה בשנים האחרונות לפתוח את השוק למשקיעים זרים – הנושא של השפה עלה כנושא תשתיתי שדורש פתרון.

ענת גואטה: כיוון שעברית היא שפה שאינה סטנדרטית שמדוברת בעולם, והאנגלית היא שפה שמעמדה ברור, הרשות בדקה מדינות שבהן השפה המדוברת הרשמית אינה אנגלית, וראתה שבמדינות מערביות, שבהן קיימים שוקי הון מפותחים, או יש רצון לפתח אותם, ניתנת לחברות אפשרות לדווח באנגלית, חלק בשפה הרשמית המקומית, וזה התיקון שאנו מבקשים לתקן.

ענת גואטה: ביקשנו לכלול בתיקון הזה גם חברות מו"פ שהיו כלולות בהסדרה הקודמת של חברות- - - וביקשנו ליישר קו כדי לייצר אחידות ושוויוניות ביכולת של החברות האלה לדווח בשפה האנגלית.

ענת גואטה: בסך הכול מדובר שבעינינו הוא פשוט, אבל מייצר שינוי מאוד משמעותי ביכולת של הבורסה והבורסות בעתיד בישראל למשוך חברות זרות, משקיעים זרים, אנליסטים זרים בעולם שיוכלו לסקר את החברות בלי להשקיע עלויות תרגום שמייצרות לפעמים חוסר בכדאיות בעלות תועלת.

ענת גואטה: בעינינו זה שלב חשוב בפיתוח של שוק ההון ובפתיחתו לשוקים בין לאומיים.

ענת גואטה: באופן כללי, בתהליך שעשינו, מי שקורא את הדיווחים האלה הם המשקיעים.

ענת גואטה: המשקיעים העיקריים בשוק ההון הישראלי, משקיעים מוסדיים שממילא חלק משמעותי מהנכסים שלהם מנוהל בשווקים זרים.

ענת גואטה: על פי רוב שפת הדיווחים בשווקים האלה היא אנגלית.

ענת גואטה: מבחינה זו אנו לא רואים קושי.

ענת גואטה: מבחינת יתר המשקיעים בשוק ההון, יש היום בבורסה כבר כ-53 חברות דואליות שמדווחות בשפה האנגלית.

ענת גואטה: הן מהוות חלק מכריע משווי השוק של הבורסה – כ-40% משווי השוק של החברות שנסחרות בבורסה, כך שלא מדובר בשינוי מהפכני.

ענת גואטה: בעיקר אנו רוצים לאפשר לגופים שמבחינתם השפה העברית אינה השפה הנהוגה בהם, להיות מסוגלות לבוא- -

משה גפני: אז למה לא גם בעברית וגם באנגלית?

משה גפני: ענת דיברה איתי.

משה גפני: בהתחלה קצת נבהלתי, אבל היא הסבירה שכדי להגיע לשווקים בעולם - אין להם עברית.

משה גפני: פרקטית היא צודקת.

מיקי לוי: השאלה אם נהוג בעולם, שבנוסף לשפת האם הנהוגה באותה מדינה, גם אנגלית?

ענת גואטה: בסופו של דבר הרישום למסחר בבורסה כרוך בעלויות – עלויות רגולציה, עלויות של הקמת הממשק התאגידי.

ענת גואטה: אם בנוסף לכך אנו נבקש מחברה לדווח גם בעברית וגם באנגלית, מבחינת החברה מדובר בעלות נוספת, שמערך אחד של ציוד ורגולציה יתפקד בשפה אחת, ומערך אחר יתפקד בשפה האנגלית.

ענת גואטה: מדובר בייעוץ משפטי, במזכירות חברה.

ענת גואטה: כל העלויות האלה הופכות כפולות.

ענת גואטה: בסופו של דבר התפקיד של הרגולטור הוא להביא למינימום את עלויות הרגולציה, עלויות תרגום ודיווחים, תשקיפים לאנגלית- -

אופיר כץ: אבל אם חברה רוצה בכמה שפות?

ענת גואטה: לפי ההסברה היום, חברה שרוצה לדווח בחמש שפות, אבל היא מדווחת גם בעברית – בסדר.

ענת גואטה: התיקון שאנו מבקשים הוא שהחלק הדי פולט הזאת, שדיווח בעברית ירצה לדווח באנגלית - תוכל לבחור לדווח רק באנגלית.

ינון אזולאי: אבל למה רק באנגלית?

ינון אזולאי: אנחנו מדינת ישראל.

ינון אזולאי: שפת האם שלנו היא עברית.

ינון אזולאי: זה חלק מהגאווה שלנו.

ינון אזולאי: כמה יעלה לו יותר לתרגם את זה?

ינון אזולאי: זה דבר מינורי.

משה גפני: יש מדינות בעולם שמוותרות על שפת האם?

ענת גואטה: בהחלט.

ענת גואטה: יש מספר מדינות שבהן השפה המחייבת היא האנגלית.

ענת גואטה: למשל, מה שאנו מבקשים כרגע, אפשרות בחירה בין שפה רשמית לאנגלית, יש הבורסות באירופה, בלוקסמבורג, בנורבגיה, שמאשפרות לבחור חלק בשפה המקומית לדווח באנגלית, בלי השפה המקומית.

ענת גואטה: אפשר לבחור באחת משתי השפות.

ענת גואטה: יש בורסות בעולם שמחייבות רק אנגלית – מוותרות על השפה המקומית.

ענת גואטה: אנו יודעים על הבורסה בסינגפור, בהודו.

ענת גואטה: אנו יודעים בהקשרים שלנו עם איחוד האמירויות שהבורסות בדובאי, חלק מהן מחייבות אנגלית, בלי שפת אם.

ענת גואטה: ברגע שאתה שוק קטן, כמו השוק הישראלי, ומדינה קטנה, שלא יכולה להסתמך על המשקיעים שלה- - -

ינון אזולאי: וחברה ישראלית שמנפיקה פה, את מחייבת אותה גם בעברית או גם באנגלית?

ענת גואטה: חברה ישראלית שמנפיקה בישראלית או חברה זרה שתרצה לבוא להנפיק רק בישראל, תצטרך לדווח בעברית.

ענת גואטה: התקנות האלה יאפשרו לחברות האלה לדווח רק באנגלית, גם חברה ישראלית בארץ.

ינון אזולאי: גם חברה ישראלית בארץ וגם מי שמשקיע רק בישראל, את רוצה ממנו- -

ענת גואטה: קודם כל, אני רוצה לתת לכם כדוגמה תקנות שכבר היו בתוקף עד היום, והן הקלות לחברות מו"פ שאושרו והן עדיין בתוקף, ומאפשרות לחברות שעוסקות במו"פ לדווח רק בשפה האנגלית.

ענת גואטה: התקנות הללו אושרו בוועדת הכספים לפני כחמש שנים.

ענת גואטה: בדקנו לצורך הדיון הזה, ודי מדהים לגלות שאף אחת מהן לא מדווחת באנגלית, למה – כי המשקיעים שלהן הם ישראליים, שדורשים מהם להמשיך לדווח בעברית.

ענת גואטה: כלומר בסופו של דבר החברות נמצאות בקשר הדוק עם המשקיעים שלהן – בנטרול החברות הדואליות, שמכוח תקנות ייחודיות מדווחות בשפה האנגלית.

ענת גואטה: אבל חברות בסופו של דבר רוצות שהמשקיעים שלהם ירגישו בנוח עם הדיווחים.

ענת גואטה: אם יביאו משקיעים לחברה, ויתנגדו לכך שהיא תדווח בשפה האנגלית - היא כנראה תמשיך לדווח בשפה שנוחה להם.

ענת גואטה: לראיה – אותן הקלות לחברות מו"פ שנתנו לפני כחמש שנים ואף חברה לא מדווחת היום באנגלית.

ענת גואטה: זה לא שהחברות באפן חד-צדדי מחליטות שהן מדווחות כך.

ענת גואטה: בסופו של דבר חברה מגיעה לבורסה כדי לקבל שווי.

ענת גואטה: אם המשקיעים שלה לא יידעו לקרוא את הדיווחים ולא יידעו להעניק לה שווי דרך כך, כנראה שהיא תעדיף לא לעשות את הדבר הזה.

ענת גואטה: בסוף כדי שמשקיעים זרים יגיעו לכאן, כדי שהבנקים הזרים יתחילו לפעול בישראל, כדי שמשקיעים בין-לאומיים יגיעו לבורסה ויתעניינו בחברות הישראליות, השפה צריכה להיות- - -

משה גפני: בבקשה.

אורית שרייבר: אני מבקשת להוסיף את הצד השני של המטבע – החברות הזרות, שאולי יבואו ויירשמו כאן במסחר בבורסה, גם אם הן לא חברות דואליות, ונוכל להרחיב את החברות שיסחרו אצלנו בבורסה והן חברות שהעבודה שלהן באנגלית.

אורית שרייבר: נוכל להסיר את החסם הזה לטובת המשקיעים כאן בישראל, כלומר גם הבאת משקיעים זרים וגם הבאת חברות זרות להיסחר כאן.

אייל לב ארי: יש לכם הערכה, כמה חברות יעברו לדיווח באנגלית, או כמה ירצו להירשם בהקלה הזאת?

אורית שרייבר: כרגע אין לנו הערכה מספרית.

אורית שרייבר: ההערכה הגסה אומרת שלא תהיה תנועה ערה מעברית לאנגלית.

אורית שרייבר: מצד שני, יש דיבורים על חברות שמתעניינות על הנפקה כאן בארץ, אם הדיווח יהיה בשפה האנגלית, ולא תוטל עליהם רגולציה נוספת.

ינון אזולאי: זה עד כדי כך משמעותי?

ענת גואטה: זה מאוד משמעותי.

ענת גואטה: כל הגופים הזרים שנפגשנו אתם הסבירו לנו שכדי להשקיע בחברות הישראליות הם צריכים לקחת אנליסט ישראלי- - -

משה גפני: רבותיי, כשענת דיברה איתי, מייד נדלקה לי נורה אדומה.

משה גפני: אני מקבל את מה שהיא אומרת.

משה גפני: היא איש המקצוע.

משה גפני: הם אומרים שזה יעזור כי מוריד את המתח הזה.

משה גפני: זו פרשת דרכים שעשינו אותה לפני חמש שנים, ועכשיו אנחנו עושים אותה ממש.

משה גפני: הנושא הוא פרקטי.

משה גפני: זה יקל על חברות, אנחנו רוצים לפתוח את השוק העולמי.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אני מקבל את מה שהיא אומרת.

משה גפני: סומך על דבריה.

ינון אזולאי: כי כואב הלב.

משה גפני: כן.

משה גפני: זו נקודת הזמן שבה אנו עושים את מה שפרקטי, רוצים לפתוח את השוק העולמי, להביא חברות.

משה גפני: אני מאמין שצריך לקבל את הבקשה שלה.

משה גפני: זו פרשת דרכים.

משה גפני: פינדרוס, מה אתה אומר?

יצחק פינדרוס: לצערי הרב, אני וילדיי לא נוכל לקרוא דוחות בבורסה, אבל נתמודד עם זה.

יצחק פינדרוס: אצלנו בחדר לא לומדים אנגלית.

יצחק פינדרוס: זה היה בדיחה בינינו.

משה גפני: חני שטרית.

חני שטרית בך: אנחנו תומכים בבקשה הזאת.

חני שטרית בך: כפי שענת אמרה, כבר היום 40% משווי השוק מנוהל על-ידי חברות דואליות שמדווחות רק באנגלית.

חני שטרית בך: 30% מהמסחר בחברות האלה לגמרי נעשה בבורסה, כלומר 30% מהיקף המסחר בבורסה הוא בחברות האלה.

חני שטרית בך: הן מדוחות רק באנגלית, ואנו רואים את המשקיעים, משקיעים בהן, כך שלא ראינו שום בעיה.

משה גפני: הגאווה הישראלית לא חשובה?

חני שטרית בך: אנחנו חושבים שההצעה הזאת רק תגביר את ההשקעה של משקיעים זרים בהייטק הישראלי ובחברות הנסחרות בבורסה.

חני שטרית בך: גם בחברות גדולות כמו רמי לוי ועזריאלי יש התעניינות של משקיעים זרים, ואם נאפשר להם לדווח באנגלית, בהחלט זה יביא משקיעים זרים לבורסה, וזה רק מבורך.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: עו"ד ענת פילצר סומך, יועצת משפטית של איגוד החברות הציבוריות, בבקשה.

ענת פילצר סומך: שלום.

ענת פילצר סומך: אני רוצה לברך על יוזמת החקיקה של הרשות לניירות ערך.

ענת פילצר סומך: האיגוד בהחלט מברך, חושב שהיא חשובה.

ענת פילצר סומך: עניין הגמישות והיכולת של החברות לבחור בשפה שבה תדווחנה.

ענת פילצר סומך: אנו חושבים שצריך להקל על הליך הרישום של זה, כי חובה לייצר כלי ולא להשמיש אותו.

ענת פילצר סומך: מבחינת הצורך באישורים הללו, הוא לא קיים.

ענת פילצר סומך: נתחיל מכמה חברי כנסת, השגות לגבי קושי בקריאה – יש כלים מאוד פשוטים של תרגום, שממוחשבים, גוגל טרנסלטור.

ענת פילצר סומך: אפילו אם מי שמחזיק בנייר הערך זה ריקי כהן מחדרה ולא הגוף המוסדי שמנהל לה את התיק, היא יכולה לעשות העתק הדבק וגוגל טרנסלטור יתרגם לה בשנייה וללא עלות את כל המלל הזה מעברית לאנגלית ולהפך, לכן אין צורך להקשות על החברות כדי לפתוח את השוק ולהביא משקיעים זרים או חברות זרות.

ענת פילצר סומך: בנוסף, בסופו של יום הצורך באישור של רוב מן המיעוט והשפה הכללית לצורך המעבר משפה א' לב' לא קיים, כי המיעוט הוא גופים מוסדיים.

ענת פילצר סומך: ככל שהגוף המוסדי הוא המיעוט, ואין לו קושי לקרוא דוח באנגלית, אני נותנת למיעוט הזה כלי - ואני רק מסרבלת את יכולת החברה לעבור משפה א' לשפה ב'.

ענת פילצר סומך: הנימוק השלישי בהיעדר הצורך באישור כזה, והמחשבה שלנו – אין שום משמעות למינוח המשפטי, של רוב מן המיעוט ויש נטייה – אנחנו המקום היחיד בעולם שיש בו דרישה של רוב מן המיעוט בכל כך הרבה נושאים.

ענת פילצר סומך: זה מקשה מאוד.

משה גפני: לא שומעים טוב.

משה גפני: תודה.

ענת פילצר סומך: - - לעשות שלוש אספות, זה משהו שיש לו עלות ואין בו צורך.

ענת פילצר סומך: למניות יש אותו אינטרס, אין ניגודי עניינים בין סוגי המניות השונים.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: ד"ש לאילן פלטו.

משה גפני: מייקל אייזנברג, בבקשה.

מייקל אייזנברג: תודה, כבוד היושב-ראש, על ההזדמנות.

מייקל אייזנברג: מייקל אייזנברג, מנהל שותף בקרן הון סיכון א'.

מייקל אייזנברג: אציע לחבר הכנסת פינדרוס, אם ירצה, אני אתרגם לילדיו את האנגלית לארמית, אם צריך.

מייקל אייזנברג: אני חושב בעיקר שיש עכשיו הזדמנות דרמטית.

מייקל אייזנברג: הקורונה גם הביאה הזדמנות לפתחנו, ואם ניתן לחברות ישראליות לדווח באנגלית, שהיא השפה דה פקטו של עולם העסקים, עולם ההשקעות - הקורונה גלגלה לפתחנו הזדמנות דרמטית לפתוח את הבורסה ולהחיות אותה כפי שצריך מול משקיעים בין-לאומיים.

מייקל אייזנברג: האנגלית היא השפה דה פקטו שכל העולם מעסיקים בהשקעות.

מייקל אייזנברג: כמה שנוריד רגולציה, ונקל גם על החברות וגם על המשקיעים להשקיע בחברות ישראליות בבורסה פה, זה יביא ברכה לבורסה.

מייקל אייזנברג: לאחרונה התחילה חברת בנק ההשקעות ג'פריס, להנפיק פה חברות מסוג אחר, עם משקיעים בין-לאומיים, שלא ראינו אותם בבורסה הישראלית.

מייקל אייזנברג: הם התחילו להגיע לישראל ממש בחודשים האחרונים.

מייקל אייזנברג: אם אנחנו נקל עוד יותר ונמשיך עוד צעד, שניתן לחברות לדווח רק באנגלית ונקל עליהן, לדעתי נמשוך לפה עוד יותר משקיעים בין-לאומיים לבורסה בתל אביב ועוד חברות בין לאומיות שירצו דווקא להנפיק פה.

מייקל אייזנברג: תודה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אפשר להשיב לאיגוד החברות הציבוריות?

ענת גואטה: אשמח להתייחס.

ענת גואטה: ההסדרה שאנו מבקשים לאשר כאן אינה כוללת מנגנון של איסור באסיפה כללית אלא החלטת דירקטוריון.

ענת גואטה: לכן אני מסכימה שזה מנגנון מסורבל.

ענת גואטה: לכן הבאנו את זה כך.

ענת גואטה: אנחנו לא מבקשים מנגנון אישור כפי שענת פילצר סומך התייחסה אליו.

משה גפני: התייחסות של חברי הכנסת?

אופיר כץ: אם החברות יודעות מאיפה הן יכולות להביא עוד משקיעים, זה דבר טוב.

אופיר כץ: אני סומך על ההערכות שלהם.

אופיר כץ: נכון שחורה השפה, אבל גאוה ישראלית זה גם שיותר אנשים ישקיעו פה.

אופיר כץ: אני אתמוך בזה.

משה גפני: בבקשה.

ניל קורני: צהריים טובים.

ניל קורני: ניל קורני, מנכ"ל סיטי בנק ישראל.

ניל קורני: לאור ההחלטה לפני כמה שנים, לנסות להביא יותר משקיעים זרים ולהיות במדד מסוים שנכשל, לצערי הרב, הבורסה הישראלית היא אחד המקומות שבו המשקיעים הזרים הכי פחות משקיעים, מכל מיני סיבות.

ניל קורני: אנחנו הבנק הזר הכי גדול בארץ.

ניל קורני: אנחנו מדברים עם הכי הרבה משקיעים שמשקיעים בבורסה פה, והם אומרים לנו שכדי להשקיע יותר בבורסה הם צריכים להיות בסטנדרט עולמי – ואותו יש רק באנגלית.

ניל קורני: כדי להשוות את החברות בישראל לחברות דומות בעולם, הם רוצים לשים את זה אחד ליד השני, והכי פשוט לעשות את זה.

ניל קורני: זה גם יעזור לחברות הישראליות לגייס הון בצורה הרבה יותר קלה אם נאפשר את זה.

ניל קורני: אני מאוד תומך בזה.

ניל קורני: חושב שזה יכול להביא הרבה יותר משקיעים זרים.

משה גפני: בבקשה.

אייל לב ארי: אם יש פרט מטעה, באיזו שפה זה יהיה?

אורית שרייבר: בשפה שבה דווח.

ענת גואטה: זו הסיבה שצריך לתקן את החוק.

ענת גואטה: אם היה דיווח לחוד, היה קשה לטעון שיש פרט מעטה.

אייל לב ארי: זה קצת מחזיר אותי לפקודות שאינן נוסח חדש.

אורית שרייבר: טיוטת תקנות ניירות ערך (דיווח בשפה האנגלית), התש"ף-2020.

אורית שרייבר: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 17, 36 ו-56 לחוק ניירות ערך התשכ"ח-1968 (להלן - החוק), לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: הגדרות.

אורית שרייבר: 1.

אורית שרייבר: בתקנות אלה: "דוח מיידי" – כמשמעותו בסעיף 36(ה) לחוק; דיווח של תאגיד המנפיק לראשונה לציבור באנגלית.

אורית שרייבר: 2.

אורית שרייבר: תאגיד המציע ניירות ערך שלו לראשונה לציבור בישראל רשאי לערוך תשקיפים ודוחות רק בשפה האנגלית, ובלבד שהתאגיד ציין זאת בתשקיף ההצעה הראשונה לציבור.

אורית שרייבר: החלפת שפת הדיווח.

אורית שרייבר: 3.

אורית שרייבר: (א) תאגיד מדווח רשאי לשנות את שפת הדיווח מהשפה העברית לשפה האנגלית ולהפך; החלטה על שינוי שפת הדיווח טעונה אישור של דירקטוריון התאגיד.

אורית שרייבר: (ב) התקבלה החלטה כאמור בתקנת משנה (א) – יגיש על כך התאגיד דוח מיידי; הדוח המיידי יכלול את הנמקות הדירקטוריון להחלטה.

אורית שרייבר: (ג) החלטת הדירקטוריון לפי תקנת משנה (א), לא תכנס לתוקף אם מחזיק ניירות ערך של התאגיד, אחד או יותר, המחזיק שני אחוזים לפחות מההון המונפק או מזכויות ההצבעה בתאגיד או מסדרת תעודות התחייבות מונפקות של התאגיד, הודיע על התנגדותו להחלפת שפת הדיווח, ובלבד שההתנגדות הוגשה לתאגיד בכתב לא יאוחר מארבעה עשר ימים מהיום שבו הגיש התאגיד דוח מיידי לפי תקנת משנה (ב).

אורית שרייבר: (ד) הוגשה התנגדות כאמור בתקנת משנה (ג), תכנס החלטת הדירקטוריון לתוקף אם קיבלה הסכמה ברוב קולותיהם של מחזיקי ניירות הערך, למעט בעלי השליטה בתאגיד, המשתתפים בהצבעה, באספות מחזיקי ניירות הערך לסוגיהם שכינס התאגיד לעניין זה.

אורית שרייבר: (ה) החלפת שפת הדיווח לא תקדם לתום 30 ימים מהמועד האחרון להגשת התנגדות לפי תקנת משנה (ג) או מיום פרסום תוצאות כל האספות שכינס התאגיד לפי תקנת משנה (ד), המאוחר מביניהם; התאגיד יפרסם דוח מיידי לעניין מועד תחילת הדיווח בשפה האחרת.

אייל לב ארי: תסבירי בבקשה את הפרוצדורה בהחלפת שפת הדיווח.

אורית שרייבר: לגבי חברות חדשות, החברות שמנפיקות לראשונה בישראל, יגלו את שפת הדיווח שלהן תשקיף.

אורית שרייבר: אם התשקיף באנגלית, החברה תדווח גם את הדיווחים השוטפים שלה באנגלית.

אורית שרייבר: חברה שהתשקיף שלה בעברית תמשיך לדווח בעברית אלא אם כן היא תשנה את שפת הדיווח במנגנון.

אורית שרייבר: תאגידים שכבר נסחרים ומעוניינים לשנות את שפת הדיווח שלהם, בין אם מעברית לאנגלית ובין אם מאנגלית לעברית, יאשרו את ההחלטה בדירקטוריון החברה.

אורית שרייבר: החברה תפרסם דיווח מיידי מדוע עם ההחלטה וההנמקות של הדירקטוריון, מדוע החליטה לשנות את שפת הדיווח.

אורית שרייבר: יינתנו 14 ימים להגיש התנגדויות בכתב.

אורית שרייבר: אם יוגשו התנגדויות למי שמחזיק למעלה מ-2% של ניירות ערך של התאגיד, אז ייכנסו השפות לפי סוג.

אורית שרייבר: אם ההחלטה אושרה באסיפות, אזי ההחלטה תיכנס לתוקף 30 ימים לאחר קבלת ההחלטה.

אורית שרייבר: אם לא היתה התנגדות, ההחלטה תיכנס לתוקף 30 ימים אחרי שהסתיימו 14 הימים שניתנים להגשת ההתנגדות.

אורית שרייבר: תחילה 4.

אורית שרייבר: תחילתן של תקנות אלה שלושה חודשים ממועד פרסומם.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: טיוטת תקנות ניירות ערך (דיווח בשפה האנגלית) התשפ"א-2020, כפי שהקריאה אותו הגב' שרייבר - מי בעד אישור התקנות – ירים את ידו.

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: הצבעה בעד התקנות – פה אחד התקנות אושרו.

משה גפני: התקנות אושרו פה אחד.

משה גפני: בבקשה.

אורית שרייבר: טיוטת תקנות ניירות ערך (דוחות תאגיד שמניותיו כלולות במדד ת"א טק עילית) (תיקון), התש"ף-2020.

אורית שרייבר: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 17, 36(ב) ו-56(א) לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968, לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: ביטול תקנה 2. 1.

אורית שרייבר: תקנה 2 לתקנות ניירות ערך (דוחות תאגיד שמניותיו כלולות במדד ת"א טק-עילית), התשע"ו-2016 – בטלה.

אורית שרייבר: תחילה.

אורית שרייבר: 2.

אורית שרייבר: תחילתן של תקנות אלה במועד תחילתן של תקנות ניירות ערך (דיווח בשפה האנגלית), התש"ף

אורית שרייבר: -2020 – צריך להיות כאן: התשפ"א-2020.

משה גפני: אני רוצה שיירשם בפרוטוקול שאנחנו חברי הוועדה מקבלים את מה שאתם אומרים ברשות לניירות ערך, אנחנו בעד, אבל שמים לעצמנו כוכבית.

משה גפני: זה דבר שאנחנו מורידים, בגלל הנושא הפרקטי, שגם החברות בעד זה, אבל מורידים את השפה העברית ונותנים העדפה לשפה האנגלית.

ענת גואטה: אנחנו לא נותנים העדפה לשפה האנגלית.

ענת גואטה: נותנים לחברות אפשרות לדווח- -

משה גפני: קר שיירשם.

משה גפני: עובדה שאנחנו מקבלים את מה שאת אומרת - אנחנו רוצים את השוק העולמי.

משה גפני: מי בעד אישור התקנות, כפי שהקריאה אותו אורית שרייבר?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: הצבעה בעד התקנות – פה אחד התקנות אושרו.

משה גפני: גם התקנות האלה אושרו פה אחד.

משה גפני: תודה רבה, הישיבה נעולה.