הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 76, 2020-10-21 09:00

עפר שלח: בוקר טוב.

עפר שלח: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

עפר שלח: על סדר היום אלימות במשפחה – דוח מבקר המדינה 52ב' – הטיפול בתופעת האלימות בין בני זוג.

עפר שלח: הדיון הזה זומן לפני מעשי הרצח המזעזעים שאירעו השבוע בקריית חיים ובבאר שבע אבל כמובן שהם צובעים באור נוסף את הצורך המיידי לדון ולטפל בנושא הקריטי הזה של אלימות במשפחה, אלימות כלפי נשים מצד בני זוגן ועליית האלימות הביתית בכלל, בוודאי בתקופת הקורונה.

עפר שלח: אנחנו נבקש עוד מעט ונקבל נתונים מדויקים ועדכניים לגבי התחום הזה אבל גם הנתונים שקיימים בידינו מראשית ימי המשבר, מראים ואולי לא במפתיע שבתנאים של סגר, בתנאים של אי ודאות ולחצים מאוד גדולים שנובעים מהחרדות הכלכליות והקיומיות שמעלה המשבר הזה, האלימות בתוך המשפחה עולה ועולה באופן מדאיג והמספרים מדברים בעד עצמם.

עפר שלח: זה כמובן בא על רקע של טיפול חסר וכושל ואי מימוש של תוכניות בתחום הקריטי הזה לאורך שנים ומייצר מצב שהוא מצב בלתי נסבל שהכנסת חייבת לתת עליו את דעתה והממשלה חייבת לפעול בגינו.

עפר שלח: אנחנו ננסה לשמוע מכל הגורמים הרלוונטיים מה הם עשו ומה הם מתכוונים לעשות מכיוון שאנחנו בסיטואציה שבה המשבר הכלכלי רק הולך ומחריף, אי הוודאות הולכת ומחריפה ואנחנו בכניסה ויציאה לתוך מצבים של הגבלות שיוצרים לחץ עוד יותר גדול בתוך התא המשפחתי.

עפר שלח: אנחנו נשמע את משרד מבקר המדינה אבל לפחות על פי הבדיקה של צוות הוועדה, משרד מבקר המדינה ממעט לעסוק בנושא הזה.

עפר שלח: הדוח העדכני שיש בידינו שהוא דוח כללי שנוגע בסך כל הגורמים במדינה, הוא דוח 52ב', מלפני כמעט 20 שנים.

עפר שלח: יש עוד דוח מלפני 10 שנים שנוגע לרשויות המקומיות ונרצה לשמוע גם ממשרד מבקר המדינה למה הדבר הזה והאם הדבר הזה נמצא בתוכניות שלהם.

עפר שלח: לפני שנתחיל, חברת הכנסת קארין אלהרר, אם את רוצה הערות פתיחה.

קארין אלהרר: כן.

קארין אלהרר: תודה רבה אדוני.

קארין אלהרר: קודם כל, תודה על הדיון המאוד חשוב הזה, בטח במקום שבו אין כמעט דוחות בנושא.

קארין אלהרר: אדוני, רק בשנה האחרונה נרצחו 18 נשים.

קארין אלהרר: ברשותך וברשות הנוכחים גם כאן וגם ב-זום, אני רוצה לקרוא את השמות שלהן.

קארין אלהרר: שאדי אבו טטיאן, בת 33.

קארין אלהרר: ילנה יצחקבייב, בת 57.

קארין אלהרר: נסריד עבד אל חפיד, בת 36.

קארין אלהרר: אלמונית, בת 56.

קארין אלהרר: גמזה מחמיד, בת 19.

קארין אלהרר: ניבין אל עמרני, בת 21.

קארין אלהרר: אלמונית, בת 40.

קארין אלהרר: מרוות דסוקי, בת 48.

קארין אלהרר: מסבאל עלעזה, בת 31.

קארין אלהרר: טטיאנה חייקין, בת 50.

קארין אלהרר: מאיה וישניה, בת 22.

קארין אלהרר: רואן אל טיטאני, בת 27.

קארין אלהרר: וואפה ג'והר, בת 40.

קארין אלהרר: נועה אל קביע, בת 50.

קארין אלהרר: חנין אלביב, בת 27.

קארין אלהרר: אוקסנה סימנוביץ, בת 52.

קארין אלהרר: נאג'ח מנסור, בת 35.

קארין אלהרר: אירנה גרינבלט, בת 67.

קארין אלהרר: אדוני, בשנת 2017 הממשלה אימצה תוכנית פעולה בין-משרדית למאבק באלימות נגד נשים.

קארין אלהרר: אתה לא תאמין, אפילו הוקצה לזה תקציב, 50 מיליון שקלים למשך חמש שנים.

קארין אלהרר: בפועל בוא נראה מה למיטב ידיעתי קרה עם התקציב הזה ואני אשמח לדעת מה קורה ממשרדי הממשלה.

קארין אלהרר: בשנת 2018, אכן הוקצו 20 מיליון שקלים אל 30 מיליון שקלים, נעלמו עקבותיהם.

קארין אלהרר: בשנת 2019, 30 מיליון שקלים כאשר 20 מיליון שקלים נלקחו בחזרה על ידי האוצר כי לא השתמשו בהם.

קארין אלהרר: מדהים.

קארין אלהרר: הובטח שהם יוחזרו אבל מקום קבורתם לא נודע.

קארין אלהרר: בשנת 2020, 26 מיליון שקלים.

קארין אלהרר: ראה אדוני זה פלא, אין תקציב מאז 2018 ובגלל שאין תקציב החוסר נכנס לבסיס התקציבי ונוצר פער של 100 מיליון שקלים בין ההבטחות לבין הקיום שלהן.

קארין אלהרר: אמרת בצדק גמור שיש כאן תקופת קורונה.

קארין אלהרר: המשפחות נמצאות בסיר לחץ, המשפחות סגורות בבית, זה בטח לא מוסיף.

קארין אלהרר: אנחנו רואים מצב, אתמול פורסם שהמקלטים לנשים מוכות מלאים עד אפס מקום ואין יותר לאן להעביר את הנשים.

קארין אלהרר: גברים נשארים בבית, הגברים המכים, את הנשים אין לאן להוציא ואני מנסה להבין אנה אנחנו באים ולאן הולך כל האירוע הזה.

קארין אלהרר: זה פיקוח נפש של ממש.

קארין אלהרר: אתה יודע, אומרים ונשמרתם לנפשותיכם – גם כאן.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: אני רק רוצה לציין בהמשך לדבריך שכאשר התוכנית הזאת הוצגה, לא נקבעו ולא נסגרו מקורות תקציביים למימושה.

עפר שלח: נאמר שיממשו אותה על פי התקציבים, לפי המסמך שמונח בפני שהוכן על ידי מרכז המחקר והמידע.

עפר שלח: הממשלה לא קבעה מקור תקציבי למימון התוכנית במלואה וזה בהתאם לתקציבים שמוקצים לעניין בכל שנה.

עפר שלח: אנחנו מכירים את יכולת הביצוע של משרדי הממשלה ואני מזכיר שאין תקציב כבר שנה, אבל אנחנו מכירים מה זה כאשר למשהו אין איגום תקציבי שהוא תקנה תקציב המדינה שעוברת משנה לשנה, בטח במציאות הכאוטית שקיימת במשרד האוצר, מה שאת אומרת הוא מקומם מאוד אבל איכשהו לא מפתיע.

עפר שלח: אני רוצה להתחיל את הדיון עם משרד מקר המדינה, גברת שירי מילוא לוקר, סגנית מנהל אגף.

עפר שלח: בבקשה.

עפר שלח: אני לא אבקש ממך להתייחס לדוח 52ב' כי כאמור הוא עתיק למדי.

עפר שלח: אבל אני רוצה לשאול איך זה שמשרד המבקר בנושא הקריטי הזה, לפחות על פי מה שאנחנו מצאנו, לא ממש מייצר דוחות ייעודיים שנוגעים בזה והאם במבט קדימה, כולל בטיפול שלכם בתקופת הקורונה, יש צפי למשהו אחר.

שירי מילוא לוקר: בוקר טוב לכולם.

שירי מילוא לוקר: אני רוצה לומר שאכן הדוח הוא מאוד ישן והרבה דברים לא רלוונטיים.

שירי מילוא לוקר: מה שמאוד רלוונטי, כמו שאמרתם, זה הנושא עצמו והמצוקה של אותן נשים ואוזלת היד של הרשויות.

שירי מילוא לוקר: מה שאני יכולה לומר כאן זה שכרגע נמצא בתהליך דוח שלנו שהוא כרגע בעבודה בחטיבת הרשויות המקומיות והוא יתפרסם בעוד מספר חודשים.

שירי מילוא לוקר: בהחלט יש בדיקה של הנושא הזה.

שירי מילוא לוקר: גם בהיבטים של טיפול המשטרה, אנחנו עוקבים אחרי הנושא ויש לנו בתוכנית העבודה בדיקה של הנושא הזה.

שירי מילוא לוקר: הנושא כן מטופל.

שירי מילוא לוקר: כרגע אין לנו ממצאים סופיים שנוכל להציג אותם אבל הנושא בהחלט נמצא בימים אלה בבדיקה ובעוד מספר חודשים הוא יוצג בפני הוועדה.

עפר שלח: אני רוצה להבין מה זה בדיוק הרשויות המקומיות.

עפר שלח: לרשויות המקומיות יש לשכות רווחה ויש תקציבי רווחה שעוברים דרך הרשויות המקומיות אבל אין להן למשל שום שליטה על פעילות המשטרה.

עפר שלח: זאת אומרת, בהגדרה פעילות שאתם מבקרים היא לא לצורך העניין פעילות רוחב ארצית לטיפול בתופעה אלא היא הנגיעות הנקודתיות של הרשויות המקומיות.

עפר שלח: אני מדייק?

שירי מילוא לוקר: אני לא חלק מהצוות הזה, אבל נמצא אתי כאן מנהל אגף שעוסק בנושא הזה, שי מזרחי, ואולי הוא ירצה לפרט.

שירי מילוא לוקר: גם בדוחות מהסוג הזה אנחנו כן מגיעים גם לראייה הממשלתית, המקרו, וגם ככל הנדרש נכנסים לגופים מבוקרים אחרים כמו משטרה.

שירי מילוא לוקר: כלומר, גם חטיבת רשויות מקומיות שעושה בדיקה נקודתית ברשויות, מגיעה ככל הנדרש גם לגופים אחרים כמו משטרה, כמו משרד הרווחה, כמו כל הגופים שרלוונטיים.

שירי מילוא לוקר: אני לא יכולה כרגע לפרט לך בדיוק את היקף הבדיקה אבל כך אנחנו עובדים בדרך כלל וגם בחטיבה שלי, שזאת החטיבה לביקורות על תחומי חברה ורווחה, יש לנו בתוכנית העבודה את הנושא הזה והוא ייכנס לבדיקה.

שירי מילוא לוקר: אנחנו משתדלים לא לעשות בדיקות מקבילות באותו נושא, כך שיכול להיות שזה כבר יקרה בשנה הבאה.

עפר שלח: הוועדה מדי פעם מעירה הערות על מה שמשרד המבקר בוחר לבחון או לא, לבקר או לא.

עפר שלח: אגב, תיקון לפיו אם הכנסת תיכנס לדקה וחצי של ודאות, אני אומר לך שהוועדה הזאת תוביל שיותר נושאים ייבדקו על ידי משרד המבקר על פי בקשת ודרישת הכנסת.

עפר שלח: אני אומר לך, זאת כמובן לא הערה אישית, שהנושא הזה בטח יהיה מהנושאים שיהיו בראש הרשימה שלנו, בעיקר מפני שלא היה על זה דוח מערכתי כבר 20 שנים.

עפר שלח: אני מודה לך.

עפר שלח: אני מקדם בברכה את חברתי עאידה תומא סלימאן.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה כבוד היושב ראש.

עאידה תומא סלימאן: אני מודה לך על כינוס הישיבה הזאת במיוחד כאשר ראיתי את ההזמנה חשבתי שסוף סוף אנחנו מקבלים לידינו דוח מעודכן אבל אז התחלתי לקרוא, צללתי והבנתי שהדוח הוא מאוד מיושן ובכלל לא מתייחס למצב הנוכחי, במיוחד בשבוע כזה שאיבדנו שתי נשים וכמעט את השלישית וטוב שהיא עדיין בחיים ונלחמת על חייה.

עאידה תומא סלימאן: אלפי נשים נמצאות במצב הזה.

עאידה תומא סלימאן: לאחר שנים בהן היה כאוס אמיתי וארגוני הנשים השמיעו את הזעקה בשטח, אצלנו בכנסת ניסיתי לקדם ועדת חקירה אבל הפילו אותה.

עאידה תומא סלימאן: קיימתי דיונים עת הייתי יושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה ובכל זאת משרד מבקר המדינה לא מצא לנכון לעשות איזשהו דוח עדכני.

עאידה תומא סלימאן: אני מוסיפה עוד שבשנת 2018 פניתי כיושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה למשרד מבקר המדינה, הייתה לי ישיבה ארוכה עם מבקר המדינה והצוות שלו, וביקשתי שיעשו חקירה ממצה על תפקיד המשטרה בעניין של הגנה על נשים ובמיוחד בעניין רצח נשים ערביות כי פענוח מקרה רצח נשים באופן כללי במדינת ישראל, בקרב היהודיות זה 100 אחוזים פענוח ו-40 אחוזים פענוח בקרב נשים ערביות.

עאידה תומא סלימאן: כמובן התייחסנו לכל הטיפול המקדים.

עאידה תומא סלימאן: הובטח לי ונאמר לי שלוח הזמנים של משרד מבקר המדינה לשנת 2018 מלא אבל ב-2019 זה יהיה חלק מתוכנית העבודה של משרד מבקר המדינה.

עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב זה לא היה חלק מתוכנית העבודה ואני לא יודעת אם בכלל הם עושים משהו.

עאידה תומא סלימאן: שמעתי – וכדאי לברר את זה – שאתם מכינים או התחלתם פגישות עם ארגוני נשים בנושא אלימות.

עאידה תומא סלימאן: כדאי שהוועדה תדע אם באמת הם התחילו משהו או שזה סתם.

עפר שלח: שמענו.

עפר שלח: יש דוח מסוים על הרשויות המקומיות שעומד לצאת ויש דיבור על כך שמשהו יהיה בשנה הבאה.

עפר שלח: נכון לעכשיו אין דבר כזה.

קארין אלהרר: צריך משהו מערכתי.

עפר שלח: כן, אני מדבר על משהו מערכתי, כלל ארצי.

עאידה תומא סלימאן: לגלגל את זה על הרשויות המקומיות, אני חושבת שיש טעות מאוד רצינית בעניין הזה.

עאידה תומא סלימאן: בסופו של דבר התקנים בתוך הרשויות המקומיות, הפיקוח על העשייה המקצועית שנעשית בתוך הרשויות המקומיות, היא בידי משרד העבודה והרווחה והיא לא בידי ראש המועצה.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שיש ראשי מועצות שמתערבים, אני יודעת שלפעמים ההתערבות שלהם היא בכלל לא בכיוון המקצועי והטוב למען הנשים אבל בסופו של דבר יש אחריות.

עאידה תומא סלימאן: גם בדוח הזה שהגיש מבקר המדינה והציע שינויים מבחינת המבנה הארגוני של משרד העבודה והרווחה, אנחנו יודעים היום שיש שינויים במשרד ולהגיד לך את האמת, השינויים לא ממש מחמיאים לצורת העבודה.

עאידה תומא סלימאן: להרגשתנו יש כאוס טוטלי.

עאידה תומא סלימאן: השאלה היא היכן עומד מבקר המדינה, האם יש לו דעה, האם השינויים שנעשו אכן נעשו באופן שיתאים לביקורת שמבקר המדינה נתן על התנהלות משרד העבודה והרווחה.

עאידה תומא סלימאן: בעניין המשטרה, יש כמובן הרבה דברים לדבר עליהם.

עפר שלח: שלא לדבר על זה שהרוב המכריע של התוכניות החשובות הן תוכניות ארציות.

עפר שלח: נכון שחלק מהביצוע שלהן הוא דרך הרשויות המקומיות אבל התוכנית עצמה היא תוכנית ארצית ומבקר המדינה צריך להיכנס לזה ברמה הארצית.

עאידה תומא סלימאן: התוכנית הארצית לא תוקצבה כמו שצריך ולא מתבצעת.

עאידה תומא סלימאן: זה שהשר לביטחון פנים מחליט פתאום לעצור תהליך של הקמת יחידה מיוחדת עליה הוחלט, יחידה למעקב אחרי גברים אלימים ומסוכנים, והוא מעכב את הקמת היחידה ולא נותנים על כך את הדין.

עאידה תומא סלימאן: למה?

עאידה תומא סלימאן: נשים נרצחות.

עאידה תומא סלימאן: מבקשים שיעצרו את השחרורים המינהליים לאסירי אלמ"בים, לא מקבלים שום תשובה על זה וגברים משתחררים ולצערי השנה היו שלושה מקרי רצח של אסירי אלמ"בים משוחררים שחרור מינהלי.

עאידה תומא סלימאן: זה כמו לומר להם, יאללה, תצאו, אתם עכשיו תגמרו את העבודה שלא עשיתם קודם ושבגללה נכנסתם לכלא.

עפר שלח: הידיעה המקצועית, ואני מניח שחבר הכנסת סגלוביץ' יאשר את זה, אפילו של חובבן כמוני היא שאם יש עבריינים שיש צפי שהם יחזרו לפשע הקודם שלהם, אלה עבריינים של אלימות במשפחה.

עאידה תומא סלימאן: נכון.

עפר שלח: יואב, אתה רוצה הערות פתיחה?

יואב סגלוביץ': אני אומר שתי מלים.

יואב סגלוביץ': כאן אני אנסה לתרום איזושהי תרומה מכמה ועדות בכנסת.

יואב סגלוביץ': אני עוד תחת הרושם הקשה – זה לא קשור למשרד המבקר – של הדיון שהתקיים אתמול בוועדת החוקה.

עפר שלח: על האלימות הכלכלית.

יואב סגלוביץ': הצעת החוק הממשלתית על אלימות כלכלית.

יואב סגלוביץ': הצעת חוק ממשלתית ואני מוצא את עצמי כנציג האופוזיציה נלחם על הצעת חוק ממשלתית נגד נציגי הקואליציה.

יואב סגלוביץ': זה מראה היכן נמצאים ואל מול הדבר הזה אני רוצה לומר כמה מלים לגבי הנושא של הדיון.

יואב סגלוביץ': אולי אני טועה אבל אני חושב שנכון לעשות, אם כבר עושים משהו, משהו מקיף מהתחלה, שבוחן לא רק בזווית, בפריזמה של המשרדים כי קרה עוד משהו.

יואב סגלוביץ': אולי זה עלה ובגלל שאיחרתי לא שמתי לב.

יואב סגלוביץ': קרה עוד משהו והוא שעכשיו הוקמו משרדים חדשים.

יואב סגלוביץ': יש היום משרד של אורלי לוי.

עאידה תומא סלימאן: המשרד לחיזוק קהילתי.

עפר שלח: הוא כבר קיים חצי שנה ואנחנו לא יודעים איך קוראים לו.

יואב סגלוביץ': אבל היו שם הסטות של אורגנים.

יואב סגלוביץ': קרו שם דברים.

יואב סגלוביץ': יש דיונים נוספים ואני אומר שמקום שהמערכת עובדת, נקרא לה המערכת המשפטית, המשטרה חוקרת כמו שצריך ומגיעים לבית המשפט בטווחים סבירים והוא נכנס לבית הכלא.

יואב סגלוביץ': אחד הדברים הכי בעייתיים כאן, וישבנו על זה בוועדה אחרת, שלמעשה בגלל תקופות המאסר הקצרות, למעשה אין טיפול בשירות בתי הסוהר.

יואב סגלוביץ': מה אתה עושה?

יואב סגלוביץ': אתה כבר מפעיל את המערכת, אתה מבצע את העבודה ומה שיוצא בסוף, סליחה על הביטוי, הם ביותר במצב עצבני מכפי שהם נכנסו כי לא קרה שום דבר.

יואב סגלוביץ': כל הנושא של טיפול בגברים אלימים שממופים, מעבר למעקב וזה שצריך לעקוב יחידה שתעקוב אחרי החבר'ה האלה.

יואב סגלוביץ': זאת אומרת, בכל תחום.

יואב סגלוביץ': לקחת את הסיפור זה, למפות את כולו ולראות את כל השרשרת.

יואב סגלוביץ': כאן אולי עאידה לא תסכים אתי אבל התוכנית הממשלתית מ-2017 שכולנו רוצים שהיא תתקיים, לדעתי היא אנכרוניסטית בחלקה.

יואב סגלוביץ': היא לא תוקצבה.

עאידה תומא סלימאן: אבל את המינימום אנחנו רוצים.

עפר שלח: בדיוק.

עפר שלח: שקודם יעשו אותה.

יואב סגלוביץ': אני אומר שלמבקר המדינה יש איזו הסתכלות שאפשר לנצל אותה לאירוע הזה.

יואב סגלוביץ': אם לעשות דוח, לקחת את כל השרשרת ולראות מה נעשה בתחום החינוך, עובר דרך תחום האכיפה, רשויות מקומיות, בתי הסוהר, משטרת ישראל ומזה לדעתי יגזרו תוכניות אחרות.

יואב סגלוביץ': אני משוכנע.

יואב סגלוביץ': בעקבות הדיון הקודם פניתי לפרקליט המדינה עם כמה הצעות איך לעשות אחרת בנושא המאסרים כי אין כאן כוונה ראה אלא שפשוט כל אחד רואה את גזרתו.

יואב סגלוביץ': הוא עושה את זה הכי טוב שאפשר במקומות שעושים הכי טוב שאפשר והוא לא רואה לא ימינה ולא שמאלה כי זה לא בסמכות שלו.

יואב סגלוביץ': בן אדם עושה הסדר טיעון, אין היום הנחיה מפורשת שאוסרת, וטוב שהיא לא קיימת, לעשות הסדרי טיעון למי שלא מוכן לעבור טיפול בתוך שירות בתי הסוהר.

יואב סגלוביץ': אתה גם מקצר את הזמן שלהם כי אתה עושה הסדר טיעון, גם הוא לא מקבל טיפול וגם הוא יוצא יותר עצבני ממה שהיו ובלי טיפול.

יואב סגלוביץ': זה משהו שרק משרד מבקר המדינה שרואה רוחב יריעה יכול לעשות את זה או ממשלה שפויה ונורמלית שלוקחת את הנושא הזה כנושא ליבה.

יואב סגלוביץ': אם ראש הממשלה היה היום יושב בשולחן הממשלה ואומר שהוא עכשיו לוקח את זה על עצמו, באמת, לא שהוא נפגש במעון נשים מוכות בירושלים.

עפר שלח: אני מבקש לשמור את הדיון בעולם הראליה.

יואב סגלוביץ': מאחר וזה לא כך, אני באמת חושב שלמבקר אני יודע שזה עול גדול עליו כי זה כן לעשות משהו שהוא מעבר כי המון דוחות נכתבו בתחום אבל אני לא מכיר דוח אחד שמנתח את השרשרת מהתחלה ועד הקצה וגם נותן הנחיות מה נכון לעשות.

אורלי אלמגור לוטן: אני ראש צוות במרכז המחקר והמידע של הכנסת.

אורלי אלמגור לוטן: להוסיף לדברי חבר הכנסת סגלוביץ' שדיבר על השרשרת וזה יכול להתחבר לרווחה אחר כך.

אורלי אלמגור לוטן: רק הדגמה.

אורלי אלמגור לוטן: מי שלא שוחרר ברישיון, זאת אומרת ששוחרר על ידי ועדת השחרורים, גם לא מחויב אחר כך לעבור טיפול בקהילה.

אורלי אלמגור לוטן: יש שיעור מאוד מצומצם של אסירים שמשוחררים עם רישיון ואני חושבת שזה חלק מהעניין של השרשרת.

אורלי אלמגור לוטן: הם גם לא מקבלים טיפול בכלא, חלקים ניכרים מהם, גם בגלל תקופות המאסר הקצרות וגם כי הם לא רוצים, הם לא משוחררים על ידי ועדת שחרורים – נדמה לי שמדובר ב-14 אחוזים אבל אני לא זוכרת בעל פה שעוברים ועדת שחרורים – כך שבעצם רוב מוחלט אחר כך לא עובר לא שיקום בקהילה ולא נמצא בפיקוח בקהילה.

אורלי אלמגור לוטן: הסיפור של השחרורים המינהליים הוא נקודה מאוד משמעותית כאן כי אני לא בטוחה שיש מספיק מודעות לזה.

אורלי אלמגור לוטן: ברירת המחדל שמי שכלוא פחות מארבע שנים היא שחרור מינהלי.

אורלי אלמגור לוטן: זה לא החריג אלא זו ברירת המחדל.

אורלי אלמגור לוטן: שחרור מינהלי זה מהיום להיום וגם את זה צריך להבין.

אורלי אלמגור לוטן: מהיום להיום זה מישהו שיוצא לקהילה בלי שהיה איזשהו פרק זמן שהקהילה יכולה להיערך לכך מראש, לא האישה ולא הרווחה.

אורלי אלמגור לוטן: מערכת מנע שהיא המערכת שמעדכנת את נפגעי העבירה על שחרורים, לא כוללת שדה של מועד לשחרור מינהלי מראש אלא היא כוללת שדה של שחרור אפשרי ברישיון ושחרור מלא.

אורלי אלמגור לוטן: השדה שהוא השדה שקורה ברוב המקרים לא קיים.

אורלי אלמגור לוטן: תחשוב על סיטואציה שמגיע היום, הרי סופרים את האסירים ולפי זה משחררים באותו יום, והוא משוחרר.

אורלי אלמגור לוטן: יותר מזה, המערכת מתעדכנת רק פעם ביום כך שהיא מתעדכנת בערב, אחרי שהאסיר כבר יצא.

אורלי אלמגור לוטן: לפעמים נעשים טלפונים אבל זו אחת הנקודות שעלתה.

אורלי אלמגור לוטן: החיבורים כאן לא עובדים כמו שצריך.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את נציג משטרה עופר מסינג, רמ"ח נוער ומשפחה.

אורלי אלמגור לוטן: עד שהוא יעלה.

אורלי אלמגור לוטן: עידו מתקן אותי ואומר שאלה חמישה אחוזים שחרור מוקדם עם ועדת שחרורים.

אורלי אלמגור לוטן: זאת אומרת, זה עוד יותר נמוך מהמספר שאמרתי קודם.

עופר מסינג: בוקר טוב.

עפר שלח: אנחנו ביקשנו לקראת הדיון הזה אם אתם יכולים גם לתת נתונים.

עפר שלח: יש בידיי נתונים מתחילת משבר הקורונה שמראים באופן מאוד מובהק על עלייה גם על רקע של ירידה ברוב סוגי הפשיעה האחרים אבל בתחילת מועד הקורונה, למשל אם אלה פניות שיטור למוקד 100, אלימות בין בני זוג עולה ב-31 אחוזים וזה מאוד בולט על רקע הירידה אצל האחרים.

עפר שלח: האם יש לכם נתונים היום ואחר כך נדון וניכנס כמובן למה שאתם עושים.

עופר מסינג: אני לא יודע לומר אם אני איש בשורות אבל אנחנו לא מדברים על עלייה של 31 אחוזים.

עופר מסינג: עדיין כמובן מדברים על עלייה.

עופר מסינג: אנחנו מדברים היום על עלייה של קרוב ל-13 אחוזים, 12.7 אחוזים.

עופר מסינג: אנחנו נמצאים בירידה קלה מהשבוע שעבר של 0.1 אחוז אבל המגמה של הירידה בעלייה, שהיא קשה מאוד מבחינתנו, נמשכת מאז תחילת משבר הקורונה.

עפר שלח: האם היה שינוי בתקופת הסגר השני?

עפר שלח: האם אנחנו רואים קורלציה ברורה בין העובדה שאנשים סגורים בבית לבין עלייה בתלונות על אלימות בין בני זוג?

עופר מסינג: זאת קורלציה שקשה מאוד להצביע עליה.

עופר מסינג: ברור לנו שתקופת הקורונה עושה משהו למערכות היחסים בין בני זוג והתוצאה היא אלימות גבוהה יותר בתלונות רבות יותר שמוגשות.

עפר שלח: לפני שנצא מהנתונים ונלך למה עושים, האם יש לכם גם פילוח של הנתונים לפי אזורים בארץ, לפי מגזרים באוכלוסייה וכן הלאה?

עופר מסינג: לנו כמובן שיש ניתוח כזה.

עופר מסינג: מה שאני יכול להציג לוועדה זאת חלוקה על פי מחוזות ומרחבים.

עפר שלח: בסדר.

עפר שלח: תן לנו מבחר נתונים.

עופר מסינג: אנחנו מדברים במקרה הזה, נקרא לזה, על עשרות רבות של נתונים שמתקרבים גם ל-100.

עופר מסינג: החלוקה היא על פי מחוזות.

עופר מסינג: אנחנו יכולים לראות היכן יש עלייה מעט גבוהה יותר או עלייה נמוכה יותר כאשר ההבדלים הם באחוזים בודדים.

עופר מסינג: המנעד יכול לנוע בין 17 אחוזים עד 12 אחוזים.

עופר מסינג: לא מנעד מבוטל אבל אלה האחוזים עליהם אנחנו מדברים.

עאידה תומא סלימאן: אבל למה לפי מחוזות?

עאידה תומא סלימאן: זה יכול לעוות את התמונה אם לא מתרכזים גם במאפיינים.

עפר שלח: נכון.

עפר שלח: השאלה גם שלי וגם של חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן היא שאלה מאוד מעשית מפני שהטיפול בסופו של דבר צריך להיות טיפול אל מול האפיון של העבירה כולל היכן היא נמצאת.

עפר שלח: אני אתן לך דוגמה.

עפר שלח: במסמך שהכין מרכז המחקר על יישום התוכנית הממשלתית מ-2017, נאמר למשל על תוספת כוח אדם ייעודי שהוקצו 60 תקנים לשם תגבור המערך הטיפולי בגברים אלימים.

עפר שלח: 27 תקנים לרשויות ערביות, 23 ורבע תקנים לרשויות יהודיות ו-9.75 לרשויות מעורבות.

עפר שלח: נכון לחודש ספטמבר 2019 אוישו שלושה וחצי.

עפר שלח: מעצם העובדה שמהחלוקה הפנימית הזאת אפשר לראות – וכמובן גם מהנתונים על העבירות עצמן – שיש מאפיינים, כולל מגזריים, לריבוי עבירות מהסוג הזה, מה שאומר שכך גם צריך להיות בטיפול שלכם.

עופר מסינג: ראשית, ככל שאתה מעיד על החלוקה, אתה מעיד על הקצאה מוגברת לרשויות הערביות.

עופר מסינג: יש לזה כמובן קשר לנתונים שאנחנו רואים גם באירועי הרצח ביחס למספרם באוכלוסייה וגם באירועי האלמ"ב.

עופר מסינג: במידה רבה צריך לומר שדווקא ברשויות הערביות אנחנו צריכים לבדוק האם אנחנו לא סובלים את הדיווח למשל.

עופר מסינג: ההקצאות עליהן דיברת הן הקצאות שאני מתאר לעצמי שיילקחו בחשבון.

עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שאתם צריכים לבדוק?

עאידה תומא סלימאן: אתם עדיין חושבים על זה?

עאידה תומא סלימאן: אתה אומר שיכול להיות שיש צורך לבדוק תת דיווח.

עאידה תומא סלימאן: כלומר, אתם עוד לא עשיתם.

עאידה תומא סלימאן: אתם עדיין חושבים.

עופר מסינג: זאת הסיבה שנפתחו כל כך תחנות בעת האחרונה במגזר הערבי.

עאידה תומא סלימאן: לא.

עאידה תומא סלימאן: אל תגיד לי בגלל שאתם רוצים להילחם באלימות נגד נשים.

עופר מסינג: התשובה היא כמובן שכיוון שאנחנו רוצים להילחם באלימות כנגד נשים.

עופר מסינג: זו אחת הסיבות.

עופר מסינג: סיבה נוספת היא שבכלל אנחנו רוצים להילחם כנגד אלימות.

עפר שלח: מה השתנה למשל בהיבט הזה של תגבור המערך הטיפולי בגברים אלימים, מה השתנה מהנתון שנותן מרכז המחקר והמידע שלפני שנה בדיוק, בספטמבר 2019, אוישו רק שלושה וחצי תקנים מתוך 60?

עפר שלח: אתה יודע להגיד לי אם השתנה משהו בהקשר הזה?

עופר מסינג: אני מבין שאתה לא מדבר על תקני משטרה.

עפר שלח: זה אצל משרד הרווחה.

עפר שלח: אתה צודק.

עפר שלח: מה השתנה במשטרה?

עופר מסינג: שוב, נפתחו תחנות רבות במגזר הערבי, באמת מתוך כוונה לתת שירות.

עופר מסינג: השירות כולל כמובן את עבירות האלמ"ב.

עופר מסינג: אני לא רוצה לומר שזה המקום היחיד בו אנחנו פועלים אבל אנחנו פועלים גם שם ונוכחותנו מורגשת.

עופר מסינג: בכל מקרה אני יכול לומר שאנחנו מבחינתנו, אם אתם רוצים לשים דגש על המגזר הערבי, מבינים את המורכבות של המגזר, לוקחים בחשבון שיש במגזר תת-דיווח ומנסים לעשות הכול כדי לשנות את זה ופועלים במגוון תוכניות.

עאידה תומא סלימאן: הסטטיסטיקה במיוחד באלימות נגד נשים אומרת שאין תת-דיווח ולהפך.

עאידה תומא סלימאן: הסטטיסטיקה בעניין אלימות נגד נשים לא מעידה על תת-דיווח ולהפך, והרבה מהמקרים אפילו של הרציחות, הנשים דיווחו יותר מפעם אחת.

עאידה תומא סלימאן: אז לא להגיד חוסר דיווח או תת-דיווח.

עאידה תומא סלימאן: גם אחוז הנשים המגיעות למקלטים הוא הרבה יותר גבוה.

עופר מסינג: את אומרת שמבחינתך אין תת-דיווח על עבירות אלמ"ב במגזר הערבי?

עאידה תומא סלימאן: תמיד יש תת-דיווח בכל האוכלוסיות ולא כל הנשים שנפגעות מגיעות למשטרה.

עאידה תומא סלימאן: אבל עצם העובדה שיש בעיה, היא מעבר בעניין המשטרה.

עאידה תומא סלימאן: לא הנגישות של תחנת המשטרה אלא יותר היחס שהן מקבלות בתוך תחנות המשטרה והטיפול או תת-טיפול שהן נקלעות אליו כאשר הן פונות למשטרה.

עאידה תומא סלימאן: הרבה ממקרי הרצח, הן פנו למשטרה והן מוכרות למשטרה ובני הזוג שלהן מוכרים למשטרה ולא נעשה מספיק כדי להגן על הנשים האלה.

עאידה תומא סלימאן: בנוסף לכך, תבדוק את הדיווחים למערכות האחרות.

עאידה תומא סלימאן: הנשים הערביות לא נמצאות בתת-דיווח.

עאידה תומא סלימאן: הן מדווחות אבל הן מתוסכלות בגלל היחס.

עאידה תומא סלימאן: עובדה ש-40 אחוזים מהנשים במקלטים, אלה נשים ערביות.

יואב סגלוביץ': התקופה הזאת של הקורונה מהווה אתגר גדול למשטרה בכל התחומים.

יואב סגלוביץ': אנחנו יודעים מארגוני הסיוע, מארגוני הנשים, שבתחום הזה יש עלייה מטורפת של 40-30 אחוזים בדיווחים על עלייה בפניות.

יואב סגלוביץ': לפעמים בתקופות של סגר גדול או סגר מוחלט, מספר הפניות הרבה יותר גבוה ובמציאות הנשים האלה נמצאות במצב הכי בלתי אפשרי כי הן בקושי יכולות להתקשר, במקרה הטוב, והן בטח לא יכולות לצאת מהבית בתקופת הסגר.

יואב סגלוביץ': כלומר, בסוף הן כלואות בתוך הדבר הזה.

יואב סגלוביץ': השאלה שלי אליכם, עם כל המצוקה שיש היום במשטרה, האם נעשה משהו מיוחד בנושא האלמ"ב אל מול כאלה שאנחנו יודעים שהם מסתובבים.

יואב סגלוביץ': יודעים על רצידיביסטים, והאם עשו איזה מיקוד לעניין, ואם לא עשו, האם מתכננים לעשות כי בסוף יודעים.

יואב סגלוביץ': אני לא מדבר על אלה שלא יודעים עליהם, אבל על חלק יודעים והשאלה אם אתם מסוגלים לעשות או עושים או תעשו.

עופר מסינג: תודה על השאלה.

עופר מסינג: בעת האחרונה, ממש בתקופת הקורונה ואפשר לומר במידה רבה בשל הקורונה, אנחנו הכנסנו את התלונה המקוונת, מה שמאפשר לכל אדם להיכנס באמצעות האינטרנט, להגיש תלונה והתלונה הזאת – בוודאי כאשר מדובר בתלונת אלמ"ב – תטופל בזמן אמת.

עופר מסינג: בכלל חשוב שיגיע לידיעת הציבור וכמובן לידיעת

עופר מסינג: כם על האפשרות של הגשת תלונה כאמור.

עופר מסינג: אנחנו עושים כמיטב יכולתנו לפרסם את זה גם במגזר היהודי וגם במגזר הערבי.

יואב סגלוביץ': בסוף אנשים לא יודעים על האופציה הזאת.

יואב סגלוביץ': יכול להיות שיש פרסום אבל הוא לא מורגש.

יואב סגלוביץ': אנשים לא מדברים על זה, קציני משטרה לא מדברים על זה.

יואב סגלוביץ': מקוונת, זה למי שיש מחשב או פלאפון.

יואב סגלוביץ': יש מגזרים שאתם מכירים אותם שאין להם נגישות ואפילו קורה שלנשים האלה אין טלפון.

יואב סגלוביץ': אני שואל לגבי אלה שממופות, על אלה שיודעים שהן סבלו בעבר.

יואב סגלוביץ': אני גם שואל וגם מציע משהו אקטיבי.

יואב סגלוביץ': אם אתה יודע במקום מסוים, תחנה יודעת על איקס אירועים, שיהיה סוג של קשר אליהן.

עופר מסינג: בתקופת הקורונה אנחנו נמצאים בקשר טלפוני שבועי עם הנשים שאנחנו מגדירים אותן כנשים בסיכון.

עופר מסינג: כל הנשים שבעליהן השתחררו ממאסר, לכל הפחות בשלושת החודשים הראשונים ובחלק מהמקרים זה יכול להיות זמן הרבה יותר ארוך, נמצאות בתוך הליך שנקרא נוהל טיוב שבו אנחנו, משרד הרווחה, כמובן הרשות המקומית ומשרדי ממשלה שונים נוספים יושבים ודנים בכל אישה באופן עתי כאשר בחלק גדול מהמקרים מי שמנהל את הדיון הזה זה מפקד התחנה ובחלק מהמקרים גם מפקד המרחב.

עופר מסינג: הדיונים האלה מגיעים עד למפקד המחוז.

עופר מסינג: זאת אומרת, מה שאנחנו מכנים נוהל הטיוב נוגע בסופו של דבר בכל אישה שאנחנו יודעים שקיימת לגביה סכנה - למרבה הצער אנחנו לא יודעים את הכול – כאשר בחלק מהמקרים הנשים שעולות על שולחן הדיונים הן נשים – כמובן אין האשמה כלפיהן – שלא יודעות להגיש תלונה אבל הרווחה יודעת על מעורבות שלהן באירועי אלמ"ב והן בסופו של דבר מגיעות לשולחן הדיונים.

עפר שלח: כשאתה אומר נמצאות בקשר טלפוני, זה קשר טלפוני יזום על ידכם?

עופר מסינג: כן.

עופר מסינג: הוא יזום על ידינו.

עופר מסינג: ודאי.

עפר שלח: כמה נשים כאלה?

עפר שלח: האם אתה יכול לתת לנו מספר?

עפר שלח: אני מסתכל על המסמך – שאגב, הוא מסמך של המשרד לביטחון פנים - ובו כתוב שמספר התלונות למוקד 100 על אלימות בין בני זוג, בתחילת הקורונה הממוצע היה 4,000 בחודש.

עפר שלח: על כמה נשים אנחנו מדברים שאתם או רשות אחרת יוצרים אתן קשר יזום אחת לחודש?

עופר מסינג: אני אומר את המספר הזה מתוך זיכרון כיוון שמסמך כזה לא נמצא לידי.

עופר מסינג: למיטב זיכרוני בכל זמן נתון יש כ-1,000 נשים.

עופר מסינג: אני מזהיר את הוועדה ומזהיר את עצמי שאני מדבר מתוך זיכרון.

עופר מסינג: אנחנו מדברים על הרבה יותר מ-1,000 נשים כי חלק מהנשים משתנות מטבע הדברים, יוצאות מתוך המעגל הזה, יכול להיות שהבעל הוא אסיר, יכול להיות שהתרחש איזשהו תהליך טיפולי והן מוסרות מתוך המעגל הזה אבל בכל זמן נתון יש לנו כ-1,000 נשים.

עפר שלח: שאלה אחרונה בשלב הזה כי אנחנו מוגבלים בזמן.

עפר שלח: היום יום רביעי וקשה להאריך את הדיון ויש הרבה מאוד ארגונים שרוצים לדבר.

עפר שלח: אני כבר מתנצל כי לא כולם יוכלו לדבר.

עפר שלח: האם כתוצאה מההבנה של התנאים המיוחדים של התקופה בה אנחנו נמצאים, משהו השתנה במדיניות הטיפול שלכם?

עפר שלח: למשל, רף הדרישה להארכת מעצר, מדיניות השחרור זה בסוף בשב"ס אבל גם אתם בעסק.

עפר שלח: משהו השתנה כדי לתת יותר הגנה בתקופה הקשה הספציפית הזאת?

עופר מסינג: התשובה היא כן.

עופר מסינג: כפי שאמרתי, העברנו את טיפול הטיוב לפרקי זמן קצרים ביותר.

עופר מסינג: אנחנו עושים את דיוני הטיוב מול הרווחה, מול משרדים אחרים ורשויות אחרות פעם בשבועיים.

עופר מסינג: אנחנו יוצרים קשר טלפוני מדי שבוע.

עופר מסינג: הכנסנו את התלונה המקוונת והיא כמובן זמינה למי שזמין למרשתת.

עופר מסינג: אני יכול לומר שמדור נפגעי עבירה שעובד אצלי נמצא באופן קבוע שבועי ומברר כדי לקבל כל ערעור ומקבל כל עדכון על אירוע חריג.

עופר מסינג: מטבע הדברים התקופה הזאת היא תקופה לא פשוטה לכלל הציבור הישראלי.

עופר מסינג: אנחנו מודעים לקושי ואני מקווה שמגמת הירידה שמסתמנת מתחילת אירועי הקורונה - הירידה בעת האחרונה נמוכה יחסית – תמשיך.

עופר מסינג: אני יכול לומר שאנחנו באמת משקיעים את מרב המאמצים בכל מה שקשור לתלונות אלמ"ב ולא רק אלמ"ב אלא אלה יכולות להיות עבירות נוספות שקשורות במשפחה אבל הדגש כמובן הוא על אלמ"ב.

עפר שלח: תודה בשלב הזה.

עפר שלח: אנחנו נעשה סבב ראשון אצל הארגונים הרבים שעוסקים בנושא החשוב הזה.

עפר שלח: .

עפר שלח: אני שוב אומר שאני מתנצל שלא נגיע לכולם ומבקש מכל דובר או דוברת להיות מאוד נקודתיים, מתומצתים וגם לא לחזור על דברים שנאמרו.

עפר שלח: אני מבקש להתחיל עם שדולת הנשים בישראל, יעל סיני, בבקשה.

יעל סיני: תודה.

יעל סיני: אני נוגעת בנקודה קטנה וקריטית שקשורה בתוכנית הלאומית למאבק באלימות נגד נשים שאושרה בשנת 2017.

יעל סיני: חשוב להבהיר שהתוכנית שאושרה, אושרו 50 מיליון שקלים בשנה מצטבר.

יעל סיני: זה אומר בשנה ראשונה 50 מיליון, בשנה שנייה 100 מיליון, אחר כך 150 מיליון וכן הלאה כדי שהתוכנית תמומש במלואה.

יעל סיני: התוכנית שאושרה והצביעו עליה צריך 250 מיליון שקלים בשנה.

יעל סיני: הסכום שהאוצר היום מעביר בפועל, עובדה שפשוט אני לא יודעת מי הסכים לה, זה רק 50 מיליון שקלים בשנה.

יעל סיני: זאת אומרת, בסך הכול חסרים לשנים הקרובות 500 מיליון שקלים ליישום התוכנית.

יעל סיני: עוד אלמנט קריטי בתוך התוכנית זה – כמו שאמר חבר הכנסת סגלוביץ' – זה תכלול כל המשרדים.

יעל סיני: הנקודות צריכות לעבור ממשרד לביטחון פנים עד למשרד הרווחה כי יש כאן מערכת מקיפה.

יעל סיני: בתוך התוכנית היו אמורים להקצות תקנים לתכלול העבודה בין המשרדים אבל התקנים האלה לא הוקצו במלואם.

יעל סיני: זאת אומרת, אין מספיק גורמים מתכללים ולכן דברים כמו העברות מידע עלולים ליפול, דברים כמו שיתוף פעולה בין הרווחה לביטחון פנים עלולים ליפול ואני אומרת שזאת פשלה ברמת מקבלי ההחלטות כי הגורמים המקצועיים עושים מעל ומעבר.

יעל סיני: אם אנחנו רוצים פנים קדימה, קריטי לדרוש ב-2021 סכום של 100 מיליון שקלים לתוכנית כי זה מה שהובטח ואלה תכניות העבודה שאמורים ליישם אותן.

יעל סיני: חושבים שהתוכנית אנכרוניסטית וכרגע זה מה שיש לנו להבטיח לנשים שסובלות.

עפר שלח: הדרישה התקציבית היא ברורה.

עפר שלח: אגב, לפי הנתונים שיש לי גם 50 מיליון שקלים בשנה זה לא מה שהיה.

עפר שלח: לפחות מ-2017 עד 2019 הועברו 50 מיליון שקלים בסך הכול ומכיוון שב-2020 לא היה תקציב, אני בספק גדול אם ב-2020 המצב היה יותר טוב.

עפר שלח: אני רוצה לשאול אותך לגבי התוכנית שאת מכירה אותה הרבה יותר טוב ממני.

עפר שלח: האם בתוכנית הזאת יש נגיעה לסוגיית התכלול?

עפר שלח: בסוף יש פרויקטור מלשון הימים האלה שזה צריך לעבור אצלו?

יעל סיני: כן.

עפר שלח: מי הוא?

יעל סיני: איריס פלורנטין כאן והיא תציג את הכול.

יעל סיני: בעצם התוכנית נתנה למשרד הרווחה – וגם הכספים היו אמורים לעבור דרכה כדי שבאמת יהיה אפשר לעשות תכלול – אבל האוצר החליט לפזר את הכסף למשרדים.

יעל סיני: במשרד הרווחה אמורים להיות ארבעה תקנים - איריס תפרט את הכול כי היא באמת אשת המקצוע הבכירה בנושא – שאמורים לתכלל את עבודת כל המשרדים, כולל התקציב.

עפר שלח: ברור.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אני רוצה לעבור לנאילה עואד, ארגון נשים נגד אלימות.

נאילה עואד: בוקר טוב.

נאילה עואד: חשוב לי לציין בעניין הזה של ועדת הביקורת והדוח על המועצות המקומיות ולומר אני חושבת שזה מאוד חשוב אבל זה לא העניין.

נאילה עואד: צריך לבחון את כל התפקוד של המשרדים הממשלתיים כולל התוכניות והקצאת המשאבים.

נאילה עואד: זה החשוב ביותר.

נאילה עואד: כל השנים אנחנו מדברות על התוכניות ואין יישום לתוכניות.

נאילה עואד: מדברות על הבטחות ואין יישום להבטחות.

נאילה עואד: אנחנו צריכות לטפל בהקמת ועדת חקירה פרלמנטרית שתבחן את כל התפקוד הלקוי במקרים של נשים שהגיעו והתלוננו.

נאילה עואד: כאשר אנחנו מדברות על המשטרה, מדובר על תת דיווח, אני שואלת מה קורה עם ה-89 אחוזים, מקרי אלימות של נשים ערביות שמגיעות ומתלוננות.

נאילה עואד: על אף שאנחנו מדברות על אי ביטחון במערכת הזאת, הן מגיעות ומתלוננות.

נאילה עואד: 89 אחוזים ממקרי האלימות בקרב נשים ערביות נסגרים.

נאילה עואד: 83 אחוזים ממחקרי האלימות המינית בכלל במדינת ישראל, התיקים שלהם נסגרים.

נאילה עואד: אז מה התפקוד שלהם?

נאילה עואד: למה התיקים נסגרים?

נאילה עואד: ניסיון רצח של אישה בטמרה, המשטרה טוענת שלא מצאו את הסכין, לא מצאו את הרכב שדרס אותה והוגש כתב אישום במובן הזה של חבלה חמורה ולא ניסיון לרצח.

נאילה עואד: כל המקרים האלו בטח לא נותנים אמון.

נאילה עואד: צריך לבדוק את אי התפקוד, את התפקוד הלקוי, את הזלזול של המערכות השונות בחיי הנשים ואנחנו רואות את זה במיוחד עכשיו בתקופת הקורונה.

נאילה עואד: מוציאים אותנו לסגר ואין תוכניות רלוונטיות שיגנו על חייהן של נשים.

נאילה עואד: אני כן יכולה לציין שבמרכז הסיוע שלנו יש עלייה של 62 אחוזים בדיווח על אלימות בתוך המשפחה, אלימות פיזית, מילולית, כלכלית.

נאילה עואד: זה בהשוואה למה שהיה בשנה שעברה באותה תקופה.

עפר שלח: כשאת אומרת במרכז שלכם, מה מכסה המרכז שלכם?

עפר שלח: את כל הארץ?

נאילה עואד: כן.

נאילה עואד: זה מרכז סיוע לנשים ערביות נפגעות אלימות מינית ופיזית.

נאילה עואד: אנחנו חלק מאיגוד מרכזי הסיוע.

נאילה עואד: יש תשעה מרכזי סיוע והשוני הוא שהעמותה מפעילה את מרכז הסיוע.

נאילה עואד: משנת 1992 אנחנו מפעילות מקלט לנשים ערביות וזכינו בהפעלת עוד מקלט מעורב.

נאילה עואד: צריך לחתום על ההסכם ואני מקווה שירימו את זה וידאגו גם להקצאת משאבים לשם רכישת ציוד למקלט הזה.

עפר שלח: כשאת אומרת עלייה של 62 אחוזים, לאיזה מספר זה מגיע?

נאילה עואד: מתחילת השנה ועד היום, בחצי השנה הראשונה, אנחנו מדברות על 700 דיווחים למרכז הסיוע שלנו, לעומת השנה שעברה, במשך כל השנה, אז היה מדובר על 800 דיווחים.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את מנכ"לית ויצ"ו, מירה מינס.

עפר שלח: בוקר טוב.

מירה מינס: בוקר טוב.

מירה מינס: שלום לכולם ותודה רבה על זכות הדיבור.

מירה מינס: אני אשתדל לא לחזור על דברים שנאמרו קודם ולהיות מאוד ממוקדת.

מירה מינס: אני אומר שיש דבר אחד שמאוד הפריע לי בשיח ומפריע לי בשיח גם כאן וגם בכלל כאשר מדברים על הנושא של אלימות נגד נשים ונגד בני משפחה מוחלשים, וזה הנושא הזה של למי מגלגלים את האחריות.

מירה מינס: מדברים על האם לגלגל את זה לרשויות המקומיות, האם לגלגל את זה למשרד העבודה והרווחה, האם לגלגל את זה על ארגוני הנשים ואני הייתי מבקשת להפסיק את הגלגול הזה.

מירה מינס: אני חושבת שזאת אחת הרעות החולות בסיפור הזה.

מירה מינס: אני מתחברת לרעיונות שכבר עלו במהלך השנים ועולים גם בדיון הזה לגבי הנושא הזה שצריך להיות גורם אחד שהוא מתכלל את כל העניין הזה, כמו שיש את הרשות לבטיחות בדרכים או למניעת תאונות דרכים.

מירה מינס: כאשר מדובר על הנושא הזה, יש עם מי לדבר, יש גורם שמתכנן, יש גורם שדואג שיהיה תקציב וגם יש למי לבוא בביקורת כאשר דברים לא קורים.

מירה מינס: התחושה שלנו היא שבנושא הזה מגלגלים את זה בין האחד לשני.

מירה מינס: אני הייתי רוצה לבקש שהקריאה שתצא מהמקום הזה, מהדיון הזה, שזה לא עוד דוח, עוד בדיקה, עוד מבקר מדינה, עוד מסקנות, עוד סטטיסטיקות.

מירה מינס: יש כבר החלטות של הוועדה לגבי מה שצריך לעשות ואכן צריך לקדם את היכולת של הגורמים הנכונים ליישם את זה, בין אם זה תקציב ובין אם זה גורם שהוא באמת מתכלל.

מירה מינס: אני רוצה לומר שלפחות מהמקום שלנו כ-ויצ"ו, אנחנו תופסים את עצמנו כיד ימינה של הממשלה ואנחנו עובדים בנושא הזה בעיקר כמובן עם משרד העבודה והרווחה, עם איריס פלורנטין ועם הצוות המדהים שלה.

מירה מינס: אנחנו מהזווית שלנו באמת מנסים לעשות כל מה שאנחנו יכולים, כמובן בהתאם להנחיות, למדיניות, לתקציב ולפיקוח של משרד הרווחה.

מירה מינס: צריך לראות איך אנחנו מגיעים למצב שהדבר מטופל בצורה הנכונה וברמה המערכתית כי אני גם לא יודעת אם באמת כל התמונה יושבת אצל משרד העבודה והרווחה או מתפזרת בין משרדים ורשויות.

מירה מינס: גם לרשויות המקומיות יש תפקיד מאוד חשוב בסיפור הזה.

מירה מינס: אני מבקשת, בואו נעצור את הגלגול הזה, בואו נמקד את זה ונרכז את זה.

מירה מינס: כבר הוצע בעבר להקים רשות לאומית למניעת אלימות או רשות לבטיחות במשפחה.

מירה מינס: הדבר הנוסף שאני רוצה להזכיר.

מירה מינס: אני לא יודעת אם נמצאים כאן נציגים של המועצה שלום הילד.

מירה מינס: אני מבקשת בשיח הזה להזכיר גם את הנושא של הנשים וגם את הנושא של עשרות ומאות ילדים שהתייתמו מאימא בנסיבות כאלה טרגיות וגם זה חייב להיות חלק מהשיח בצורה מאוד מאוד ברורה.

עפר שלח: שלא לדבר על זה שאלימות בתוך המשפחה מופנית גם נגד נשים ולא פעם גם נגד ילדים.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: נבקש להעלות בפעם הראשונה וכנראה לא אחרונה את איריס פלורנטין ממשרד העבודה והרווחה.

עפר שלח: אני רוצה להתחיל עם מסמך שיצא מתוך המשרד שלכם, להערכתי בחודש יוני או משהו כזה, שציין עלייה אדירה, עלייה מחודש לחודש של 122 אחוזים והגעה למספרים של 1,885 תלונות על אלימות במשפחה בחודש מאי.

עפר שלח: אומר שם שר העבודה והרווחה ש"בשבוע שעבר השגנו 20 מיליון שקלים תקציב חירום לטובת המלחמה באלימות במשפחה".

עפר שלח: את יכולה לומר לנו אם התקציב הזה הגיע ואם הגיע, למה הוא הופנה, וכמובן להתייחס גם לדברים שהועלו עד עכשיו.

איריס פלורנטין: בוקר טוב.

איריס פלורנטין: כמובן.

איריס פלורנטין: אני אתחיל מהשאלה שלך.

איריס פלורנטין: הנתון שדיברת עליו הוא נתון שמגיע מקו 118, הוא נתון שהיה בפיק של הפניות לקו.

איריס פלורנטין: עכשיו יש ירידה במספר הפניות.

איריס פלורנטין: אנחנו כל הזמן עוקבים אחרי הפניות שמגיעות לשם.

איריס פלורנטין: פנייה שהיא דחופה מועברת מיד למשטרה, פנייה שהיא קצת פחות דחופה מועברת מיד לטיפול לאחת מהיחידות שלנו ברשויות המקומיות.

איריס פלורנטין: בנוסף לכך, קו 118 מרכז לנו את כל הפניות עבור נשים שרוצות לפנות למקלטים.

איריס פלורנטין: כל אישה שרוצה לפנות, עובד סוציאלי ברשות המקומית יכול לקבל דרך הקו הזה את המקומות שפנויים במקלטים וזה נעשה באון ליין לפי מה שיש לנו בתוך המערכת הממוחשבת, כך שאנחנו יכולים בהחלט בזמן אמת להגיב לכל הנתונים שיש שם.

איריס פלורנטין: לגבי הכסף.

איריס פלורנטין: אנחנו עומדים בשנה הנוכחית ב-50 מיליון שקלים.

איריס פלורנטין: 20 מיליון השקלים שהזכירו כאן, אלה 20 מיליון שקלים שהם חלק מה-50 מיליון שקלים שאושרו בהחלטת הממשלה בינואר 2019.

איריס פלורנטין: זה התקציב המדובר.

עפר שלח: מה שאת אומרת, זה לא כסף חדש.

עפר שלח: לא רק שזה לא כסף חדש אלא התוכנית נמצאת בתת תקצוב מתמשך לאורך השנים, מה שהועלה בדיון כאן יותר מפעם אחת וה-20 מיליון שקלים הם בתוך ה-50 מיליון שקלים שהיו כבר צריכים להיות 100 או 150 מיליון שקלים.

עאידה תומא סלימאן: נכון.

איריס פלורנטין: אני רוצה להתייחס למצב הקיים.

איריס פלורנטין: בינואר 2019 הממשלה אישרה תקציב לתוכנית ואת התקציב הזה קיבלנו ואנחנו עובדים אתו.

איריס פלורנטין: התקציב הזה חולק ואנחנו משתמשים בו.

איריס פלורנטין: נאמר כאן שהתוכנית אנכרוניסטית אבל היא ממש לא.

עפר שלח: ברשותך, בדקה הקרובה אני רוצה לדבר על כסף.

עפר שלח: כמה כסף עבר מינואר 2019?

איריס פלורנטין: התקציב שיש לי בסעיפים התקציביים עומד על 50 מיליון שהם בשימוש מלא.

עפר שלח: בשנת התקציב 2019, כשעוד היה תקציב, עברו ובוצעו 50 מיליון שקלים?

איריס פלורנטין: לא.

איריס פלורנטין: בשנת התקציב 2019 עבדנו עם 30 מיליון שקלים.

איריס פלורנטין: לקראת סוף השנה הגיעו 20 מיליון שקלים נוספים.

איריס פלורנטין: בשנת 2020 אנחנו עובדים עם 50 מיליון שקלים.

עאידה תומא סלימאן: אבל ב-20 מיליון שקלים לא הצלחתם להשתמש כי הם הגיעו בסוף נובמבר.

עאידה תומא סלימאן: נכון?

איריס פלורנטין: את מדברת על 2019.

איריס פלורנטין: נכון.

עאידה תומא סלימאן: האם נשארו אצלכם לשימוש ב-2020?

עאידה תומא סלימאן: האם הם בנוסף ל-50 מיליון שקלים עליהם את מדברת או בתוך ה-5 מיליון שקלים?

איריס פלורנטין: לא.

איריס פלורנטין: בשנת 2020 יש לנו 50 מיליון שקלים.

איריס פלורנטין: חלק מהכסף ב-2019 הועבר ל-2020 והוא בנוסף.

עפר שלח: איך יכולתם להעביר אותו אם אין תקציב?

עפר שלח: כשאין תקציב גם עודפים מחויבים אי אפשר להעביר.

איריס פלורנטין: העברנו.

איריס פלורנטין: יש לי 12 מיליון שקלים ויותר כשאנחנו עכשיו מקימים אתם ארבע יחידות 24/7 בארבע רשויות מקומיות.

איריס פלורנטין: המרכז הראשון יקום כבר בתקופה הקרובה והאחרים בתהליך.

עפר שלח: איפה?

איריס פלורנטין: המרכז הראשון יקום בעכו וכבר חתמנו הסכם עם העירייה שיש לה מבנה.

איריס פלורנטין: מכיוון שקיבלתי תקציב נוסף לשיפוץ, אנחנו נוכל לשפץ אותו ולכן זה נותן דחיפה מאוד גדולה ליציאה לדרך.

איריס פלורנטין: המרכז השני יהיה בתל אביב שגם להם יש מבנה.

איריס פלורנטין: הם הודיעו לנו אתמול שהמבנה כבר פנוי.

איריס פלורנטין: המרכז השלישי שהשבוע כבר עבר ועדת מכרזים יהיה בבית שמש.

איריס פלורנטין: המרכז הרביעי- ויש לנו הצהרת ראשת העיר – יהיה באזור הדרום באחריות עיריית ירוחם.

איריס פלורנטין: בחודש הקרוב יהיו הסכמים סגורים.

עפר שלח: מה מרכז כזה נותן?

עפר שלח: מה הוא יודע לעשות?

איריס פלורנטין: מרכז כזה ייתן טיפול ברמת הקהילה.

איריס פלורנטין: הוא שירות קהילתי.

איריס פלורנטין: הוא יהיה פתוח 24/7 עם שוטר עם רופא, עם עורך דין, עם עובדים סוציאליים שנמצאים שם כדי לענות על כל שאלה, לעשות מיצוי זכויות ולהיות שם בזמן אמת.

איריס פלורנטין: המרכז יהיה מאובטח על פי הכללים של המשטרה.

איריס פלורנטין: לצד המרכז הזה תהיה דירונת קטנה לנשים שחייבות לצאת באותו רגע ומאיזושהי סיבה לא יכולות לצאת או לא מתאימות ליציאה למקלט או לא רוצות להיות מזוהות בשלב הזה.

איריס פלורנטין: יש הרבה נשים שלא מזוהות.

איריס פלורנטין: אנחנו רואים את הפערים בין התלונה לבין מי שמגיע בסופו של דבר לטיפול ובנקודה הזאת אני גם אטפל בחודשים הקרובים.

איריס פלורנטין: זה המענה שהמרכזים האלה ייתנו.

איריס פלורנטין: אנחנו חושבים שהוא מענה חדשני ואתו אנחנו יוצאים לדרך.

עפר שלח: האם כל סוגיית המקלטים ותפקוד המקלטים נפגעה בעקבות המבולקה התקציבית של השנה האחרונה?

איריס פלורנטין: ממש לא.

איריס פלורנטין: אני חושבת שהפעולה הראשונה שאנחנו עשינו יחד עם המקלטים בגל הראשון של הקורונה זה לדאוג שהמקלטים יהיו פתוחים ולתת להם את כל האפשרויות להמשיך לעבוד כולל שיפוי ועוד תוספת תקציב שלאחרונה שלחנו אליהם, סכום של 300,000 שקלים, כדי להחזיק אותם טוב יותר בתקופת הקורונה.

איריס פלורנטין: המקלטים קלטו כל הזמן.

איריס פלורנטין: כדי לסייע ולא לעצור את הקליטות, אנחנו פתחנו יחד עם ויצ"ו ישראל מקלט שעדיין עובד ועושה את בידוד מנע.

איריס פלורנטין: כל אישה מגיעה לשם לשבועיים ואחרי שבועיים עוברת למקלט.

איריס פלורנטין: אנחנו עשינו הסדר עם המלוניות של קורונה ואם יש אישה שצריכה לצאת כי היא חולה, אנחנו עושים הסדר אתם עבור נשים חולות עם הילדים.

איריס פלורנטין: הדברים פועלים ועובדים.

עאידה תומא סלימאן: עד היכן הגעתם עם המטה הארצי היה צריך לקום ובכמה הוא מתוקצב?

עאידה תומא סלימאן: שם בעצם עושים את כל הסנכרון של המידע והתיאום ליישום התוכנית.

איריס פלורנטין: כרגע יש לי מרכזת שעובדת יחד אתי.

איריס פלורנטין: לפני כשלושה שבועות קלטנו עובדת נוספת שתיכנס למטה.

איריס פלורנטין: יצאנו למכרז לשתי עובדות והצלחנו לקלוט אחת.

איריס פלורנטין: אנחנו יוצאים למכרז נוסף ואני מקווה שהתהליכים יאפשרו לנו לקלוט את העובדים קצת יותר מהר.

איריס פלורנטין: זה עדיין רק חלק.

עאידה תומא סלימאן: זאת אומרת שיהיו שלוש עובדות בנוסף לעבודה הרבה שאת עושה.

עאידה תומא סלימאן: יהיו שלוש עובדים או עובדות בתוך המטה.

עאידה תומא סלימאן: לפי התוכנית העקרונית כמה עובדים הייתם צריכים לקבל למטה הזה?

איריס פלורנטין: בתוכנית העבודה שהובאה להחלטת הממשלה היה רשום שישה וחצי תקנים.

עאידה תומא סלימאן: מה מעכב קבלת שישה וחצי תקנים?

עאידה תומא סלימאן: אתם אחראים על עבודה כל כך גדולה ותוכנית כל כך גדולה.

עאידה תומא סלימאן: תקציבים?

איריס פלורנטין: אנחנו צריכים לקבל אישורים תקציביים גם לכוח אדם וגם תהליכים מכרזיים.

עפר שלח: ברשותך, איריס, כנראה נחזור אליך בהמשך.

עפר שלח: אני רוצה להעלות עוד כמה קולות מהשטח, מהעמותות שמטפלת בנושא הזה.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את עורכת הדין איילת רזין בית אור, היועצת המשפטית של איגוד מרכזי הסיוע לנפגעי תקיפה מינית.

עפר שלח: אלימות במשפחה ותקיפה מינית, אלה שני נושאים רעים שקשורים כמובן אחד בשני.

עפר שלח: האם בנתונים שמגיעים אליכם אתם רואים עלייה דומה?

איילת רזין בית אור: שלום.

איילת רזין בית אור: תודה על הדיון.

איילת רזין בית אור: אני נמצאת מחוץ לכנסת יחד עם חברותיי וחבריי, לזכר אותן נשים שנרצחו וקולן כבר לא יישמע.

איילת רזין בית אור: לכן אני נמצאת בחוץ ולא יחד אתכם בוועדה.

איילת רזין בית אור: אני כן אבקש להתייחס למספר נושאים שעוד לא עלו.

איילת רזין בית אור: המשרד לביטחון פנים שהוא אמור להיות בחזית המאבק באלימות במשפחה, בשמונת היעדים שהגדיר השר רק לאחרונה, שכח, נשמט הנושא של מאבק באלימות במשפחה ואלימות כלפי נשים וילדים.

איילת רזין בית אור: זה פשוט לא מופיע.

איילת רזין בית אור: יש שם שמונה נקודות עם נושאים שבאמת כולם חשובים, אני לא מקלה ראש, אבל כל הנושא של אלימות במשפחה לא נכלל שם.

איילת רזין בית אור: ושוב, המשרד לביטחון פנים אמור להוביל ולהיות בחזית המאבק באלימות במשפחה.

איילת רזין בית אור: הנושא השני שאני מבקשת להעלות, גם הוא קשור למשרד לביטחון פנים, הוא הנושא של הניטור האלקטרוני לעברייני אלימות במשפחה ועבירות מין.

איילת רזין בית אור: בשבוע שעבר נדה

איילת רזין בית אור: מנו לשמוע שהעבודה על הצעת החוק שעברה ועדת שרים, שמבקשת לתת מענה לנשים שיוכלו לא להיות במעצר בית בזמן שהאדם שחשוד באלימות כלפיהן מסתובב חופשי או שנמצא במעצר, שבעצם לא יוטלו עליהן מגבלות אלא עליו, האמצעי הזה שעובד בכל העולם, שמענו שוב שהוא לא אפקטיבי ולכן העבודה על הצעת החוק שעברה ועדת שרים נגדעה.

איילת רזין בית אור: לא שמענו מה התוצאות של הפיילוט, לא שמענו למה זה לא עובד ובעיקר לא שמענו למה בכל העולם זה כן עובד ורק בישראל זה לא עובד.

איילת רזין בית אור: את זה אנחנו נבקש מאוד מהוועדה, גם מהוועדה הזו, להיות עם יד על הדופק בנושא הזה כי תשובות לא קיבלנו.

איילת רזין בית אור: אחד הדברים, והוא הכי רלוונטי עכשיו לתקופה של הקורונה, זה הנושא של הצעת חוק שמקדמת אותה חברת הכנסת קרן ברק, הצעת חוק שנכתבה על ידינו והרבה שנים לא מגיעה לכדי הבשלה וחקיקה, וזה הנושא של הכשרות חובה לאותם שומרי סף, לאותם סוכני איתור, אנשי הוראה, אנשי רפואה, אנשי טיפול שלהם – ולפעמים אלה רק הם - יש את האפשרות והנגישות להגיע לאוכלוסייה שנמצאת בסיכון ולהושיט לה יד.

איילת רזין בית אור: לתת להם את הכלים לזהות סימני התעללות, אותות אזהרה, מצוקה.

איילת רזין בית אור: תחשבו על אותם ילדים, הילדים שלנו, שכלואים עכשיו בבית, נמצאים שעות על גבי שעות מול זום ולפעמים הקשר האנושי היחיד שיש להם, מלבד המשפחה שיש בה אלימות, הוא עם המורה.

איילת רזין בית אור: מיד עם הסגר הראשון וגם בסגר השני פנינו ולמשרד לביטחון פנים ולמשרד הרווחה בבקשה לעשות ביקורי בית יזומים.

איילת רזין בית אור: כל אותן משפחות "מוכרות" וביקשנו להגביר נוכחות משטרתית, ביקורי בית של עובדים סוציאליים כדי להרתיע ולהושיט יד, שהנפגעים ידעו שיש להם לאן לפנות.

איילת רזין בית אור: אנחנו לא רואות את הדבר הזה בשטח.

איילת רזין בית אור: פנינו למשרד החינוך ולא קיבלנו מענה.

איילת רזין בית אור: ביקשנו להנחות את המורים לעשות ביקורות, פניות יזומות בבתים שיש להם חשד שיש שם משהו.

איילת רזין בית אור: הם לפעמים הקשר היחיד, היד היחידה שיכולה להיות מושטת.

איילת רזין בית אור: לצערנו הדבר הזה לא מספיק מוטמע ולא נעשה.

איילת רזין בית אור: אנחנו נמשיך לדרוש זאת ונבקש את עזרת הוועדה בסיוע וקידום הנושא הזה.

איילת רזין בית אור: אתם מוזמנים להצטרף אלינו למחאה שמתקיימת כאן מחוץ לכנסת.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את המשנה למנכ"ל המשרד לביטחון פנים, אליעזר רוזנבאום.

עפר שלח: אני רוצה להתחיל מהנקודה הראשונה שהועלתה כאן לגבי סדרי העדיפויות של המשרד.

עפר שלח: אני בטוח שאלה ימים קשים ועמוסים מאוד למשטרה ואנחנו מכבדים מאוד את כל מה שהיא עושה.

עפר שלח: אני שואל אותך איפה משתקפת העלייה היחסית של אלימות בתוך המשפחה ואלימות כלפי נשים בסדר הפעולות של המשרד כאשר אנחנו רואים שסוגי הפשיעה האחרים, לפחות עד עכשיו וזאת כמובן מגמה מבורכת, הם בירידה באופן מובן לאור התנאים המיוחדים של סגרים, מגבלות חברתיות, אנשים נמצאים הרבה יותר בבית וכן הלאה.

עפר שלח: היכן העובדה שעל הרקע הזה יש הרבה יותר חשש מאלימות במשפחה באה לידי ביטוי בפעולה שלכם?

אליעזר רוזנבאום: בוקר טוב.

אליעזר רוזנבאום: אני אשיב גם על השאלות שלך וגם על הביקורת שהושמעה כאן.

אליעזר רוזנבאום: אני חושב שהביקורת היא לא במקום.

אליעזר רוזנבאום: אני עוסק בנושא הזה גם כמשנה למנכ"ל וגם עת לאחרונה הייתי ממלא מקום מנכ"ל המשרד למעלה משנה.

אליעזר רוזנבאום: הנושא הזה הוא בסדר עדיפות של מדיניות גם השר הקודם וגם השר הנוכחי והדברים באים לידי ביטוי בעשייה.

אליעזר רוזנבאום: אני מדבר על שני הדברים, גם בעקבות משבר הקורונה וגם אני מדבר על התוכנית הלאומית.

אליעזר רוזנבאום: אני זה שעמדתי בראש הוועדה והבאתי 14 המלצות לשני השרים, לשר לביטחון פנים ולשר הרווחה, בנושא ההתמודדות עם האלימות במשפחה ומזה נגזרה התכנית הלאומית שאנחנו שותפים לה.

אליעזר רוזנבאום: מי שמוביל את התוכנית הלאומית - זה גם מה שסוכם בוועדת השרים – זה משרד הרווחה ואנחנו שותפים,.

אליעזר רוזנבאום: תכף אני אומר מה עשינו ממקורותינו ולצערי אנחנו לא קיבלנו את התקציבים שביקשנו ואני מקווה שב-2021 ייתנו לנו יותר, אבל למרות שלא קיבלנו – כן עשינו את הדברים.

אליעזר רוזנבאום: בעקבות משבר הקורונה – זו גם תשובה לידידי יואב סגלוביץ' – ניתנו הנחיות במדיניות השר ומפכ"ל המשטרה לעשות מספר פעולות כדי לוודא שאותן נשים מאוימות, לא יפגעו בהן ויהיה להן ביטחון.

אליעזר רוזנבאום: נאמר כאן שיש שולחנות עגולים בתחנות המשטרה שהם מנהלים את כל הנושא הזה של נשים בסיכון והקשר הרצוף אתן מתבצע כפי שאמר את זה עופר מסינג.

אליעזר רוזנבאום: הדבר הנוסף הוא לגבי השחרור המינהלי.

אליעזר רוזנבאום: קודם כל, כשהיו תקנות לשעת חירום, השר דאג לכך שלא ישוחררו לחופשות גברים אלימים שמרצים את עונשם בגין אלימות במשפחה והם לא יצאו לחופשות.

אליעזר רוזנבאום: כרגע יש את השחרור המינהלי ואנחנו בתהליך למנוע את שחרורם באופן אוטומטי.

אליעזר רוזנבאום: מי שמכיר את הנושא של תקן הכליאה, כל מה שמעבר לתקן הכליאה, אנשים למעשה משתחררים בקיצור של שלושה-ארבעה חודשים ואנחנו מטפלים בדבר הזה.

עפר שלח: אני רוצה להבהיר את הנקודה האחרונה.

עפר שלח: אתם עכשיו פועלים לכך שלא ישוחררו גברים שנכלאו על עבירות של אלימות במשפחה במסגרת השחרור המינהלי.

אליעזר רוזנבאום: כן.

אליעזר רוזנבאום: בדבר הזה יש שתי בעיות.

אליעזר רוזנבאום: בעיה אחת היא התראה.

אליעזר רוזנבאום: הוועדה לשחרור בשירות בתי הסוהר יכולה לקבל החלטה היום בבוקר ובתוך כמה שעות הבן אדם משתחרר.

אליעזר רוזנבאום: דבר כזה יכול להוות בעיה משמעותית וליצור פגיעה באישה כזו או אחרת.

עפר שלח: אם זה בסמכות

עפר שלח: כם לקבוע שבסוג העבירה הזה לא ישתחררו, אז ברגע שהוא מקבל דבר כזה, יצא דגל אדום, יקפוץ דגל אדום החוצה ויגיד שאותו לא משחררים.

אליעזר רוזנבאום: מאחר ויש את תקן הכליאה, היה דין ודברים לגבי המספרים, אנחנו מטפלים כדי להסדיר את הדבר הזה כפי שנהגנו כשהיו התקש"חים.

אליעזר רוזנבאום: כאשר היו התקש"חים לא הייתה בעיה.

אליעזר רוזנבאום: זה היה בתוכו ושם מנענו את הדבר הזה.

עפר שלח: מה צריך בשביל זה?

עפר שלח: צריך תקנות?

עפר שלח: צריך חקיקה?

עפר שלח: מה צריך בשביל זה?

אליעזר רוזנבאום: צריך להסדיר את זה בתקן הכליאה.

עפר שלח: הנושא נדון בוועדת הפנים.

אליעזר רוזנבאום: נמצאת כאן נציגת היועץ המשפטי שלנו, אפרת, ואם תרשה לה, אחרי שאסיים, היא תוכל לעדכן במדויק יותר כי אני לא הייתי בישיבת הוועדה.

אליעזר רוזנבאום: דבר נוסף.

אליעזר רוזנבאום: הקמנו מערכת ממוחשבת בין שב"ס למשטרת ישראל וכמובן שאנחנו מיידעים את הרווחה על אותם גברים שאמורים להשתחרר על מנת שיהיו מעודכנים בזמן וכמובן צריך לעדכן את הנשים עצמן.

אליעזר רוזנבאום: זאת מערכת נוספת שהקמנו בעקבות הצורך לראות שאין לנו פערים בעדכון.

אליעזר רוזנבאום: לגבי פעולות נוספות.

אליעזר רוזנבאום: בבתי הסוהר, אמר יואב סגלוביץ' נכון, מי שמרצה עונש פחות משנה, יש לנו קושי להעביר אותו את תוכניות הטיפול כי תוכניות הטיפול אורכות שנה ומעלה.

אליעזר רוזנבאום: זה פער שאנחנו בוחנים איך לטפל, להתחיל בבית הסוהר ולאחר מכן להמשיך את הטיפול בקהילה אבל כמובן צריך להסדיר את זה בחקיקה כי בהתנדבות לא בטוח שאותו גבר יסכים לעשות את הדבר הזה.

אליעזר רוזנבאום: אגף כלי ירייה חונה אצלנו והוא גם כפוף אלי.

אליעזר רוזנבאום: הוצאנו הנחיות מאוד ברורות לגבי כל אותם מאבטחים שהם בחל"ת שיחזירו בחזרה את הנשקים לחברות האבטחה, רישיונות שפג תוקפם.

אליעזר רוזנבאום: לוודא שהנשקים מוחזרים לאחסון במשטרה.

אליעזר רוזנבאום: כמובן שאם יש מידע על גבר אלים, רישיונו נשלל.

אליעזר רוזנבאום: יש תהליך מאוד מסודר.

אליעזר רוזנבאום: המידע עולה ממשרד הרווחה לתחנת המשטרה, מיד מגיע לחטיבת האבטחה שהיא אחראית, מיד מעבירים את ההודעה לאגף כלי ירייה ואנחנו מיד שוללים את הנשק ודואגים שהנשק הזה יופקד או יילקח מאותו גבר אלים.

אליעזר רוזנבאום: יש עוד פעולות נוספות.

אליעזר רוזנבאום: ברשותך, לגבי חלקנו בתוכנית הלאומית.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו עשינו כמה פעולות למרות שלא תוקצבנו כי הלכו למערכות בחירות ומשרד הרווחה הצליח לסגור תקציב עם משרד האוצר וכשאנחנו הגענו, יצאו למערכות בחירות.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו הקמנו 16 מחלקי משפחה ב-16 רשויות, שם כמות האירועים והתיקים מהגבוהה מהמגזר.

אליעזר רוזנבאום: יש את רמלה, לוד, תחנת זבולון ומי שכלול בתוכה, כאשר הרעיון היה לרכז ביחידה אחת את כל החוקרים שעוסקים בתא המשפחתי והקצינו לזה 125 תקנים.

אליעזר רוזנבאום: בכל אחת מהיחידות האלה אנחנו בתהליך של גיוס עובד סוציאלי או עובדת סוציאלית, קצינת משטרה, שתרכז תהיה אשת הקשר עם הקורבן אל מול התחנה ומשרד הרווחה, כדי שהקשר יהיה רצוף.

אליעזר רוזנבאום: המודל הזה של עו"ס משטרה הוא מודל מאוד מוצלח ואנחנו עושים את זה גם במסגרת הרשות למאבק באלימות, סמים ואלכוהול שלפני שלושה חודשים עברה למשרד החדש אבל את הפרויקט הזה הקמנו אחרי עבודה רבה וחברת הכנסת עאידה תומא סלימאן מכירה ויודעת מה התרומה.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו מימנו 15 עובדים סוציאליים, לא שוטרות, אזרחיות, בתחנות המשטרה וביחד עם משרד הרווחה אנחנו מרחיבים את הפרויקט הזה.

אליעזר רוזנבאום: זה נקרא משפחה אבל זה על אותו מודל.

אליעזר רוזנבאום: לגבי הצימוד האלקטרוני.

עפר שלח: שים רגע נקודה.

עפר שלח: אורלי, רצית לשאול משהו?

אורלי אלמגור לוטן: כן.

אליעזר רוזנבאום: רק לגבי הצימוד האלקטרוני.

אליעזר רוזנבאום: בעוד 50 דקות אני עולה ל-זום עם הספרדים.

אליעזר רוזנבאום: יש כמה מדינות בעולם שמשתמשות בדבר הזה.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו עשינו פיילוט, לצערנו במסגרת שני הפיילוטים התגלו פערים טכנולוגיים.

עפר שלח: גם בישראל צימוד אלקטרוני זה לא דבר חדש.

אליעזר רוזנבאום: כן.

אליעזר רוזנבאום: יש לנו צימוד אלקטרוני בשירות בתי הסוהר, פיקוח אלקטרוני על אסורים משוחררים על תנאי, אבל זה לא ה-GPS.

אליעזר רוזנבאום: כדי להגן על הנשים, אנחנו צריכים את המערכת עם GPS ויש שם פערים טכנולוגיים.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו כמובן לא נואשנו בגלל תוצאות הפיילוט.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו ממשיכים ומפרסמים בימים אלה RFD, כלומר, בקשה להדגמות מחברות לאור הפערים שעלו בניסוי ואנחנו כן מתכוונים לפרסם, אחרי שנקבל את ההצעות, מכרז בהנחה שנקבל מענים.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו ב-11:00 נפגשים ב-זום עם הספרדים והולכים לדבר אתם על הפרויקט שעובד אצלם.

אליעזר רוזנבאום: יש גם בפורטוגל ויש גם בקנדה.

אליעזר רוזנבאום: הכוונה שלנו היא כן לקדם את הדבר הזה ב-2021.

אליעזר רוזנבאום: אני לא יודע מהיכן נלקח המידע שאנחנו לא מתכוונים לקדם את זה.

עפר שלח: קח אוויר.

עפר שלח: אורלי, בבקשה.

אורלי אלמגור לוטן: שאלה כי דיברת על תזכיר החוק לגבי השחרור המינהלי.

אורלי אלמגור לוטן: אני לא יודעת אם עלתה היועצת המשפטית אבל יש את השחרור המינהלי הרגיל ואת השחרור המינהלי המוגבר.

אורלי אלמגור לוטן: אני לא בטוחה שזה חל על שני הסוגים של השחרור המינהלי בסיפור של אסירי אלימות במשפחה ואז השאל היא האם זה בעצם ייתן את הפתרון לכלל השחרורים המינהליים של אסירי אלימות במשפחה.

אורלי אלמגור לוטן: יש את המדרגות שעשו שחרור מינהלי מוגבר וזה נעשה כדי להתמודד עם הצורך שלהם להתאים את מספר האסירים להחלטת בג"ץ לגבי צפיפות הכליאה.

אורלי אלמגור לוטן: זאת הוראת שעה לשלוש שנים שתאפשר לשחרר יותר.

אורלי אלמגור לוטן: נדמה לי שזה רק על זה אבל אני לא בטוחה, אני לא משפטנית.

אליעזר רוזנבאום: זה לגבי הצימוד האלקטרוני.

אליעזר רוזנבאום: אם תרשה לעורכת הדין אפרת להתייחס לנושא השחרור המינהלי, אז יהיה מידע מדויק.

אליעזר רוזנבאום: יכול להיות שטעיתי.

עפר שלח: כן.

עפר שלח: הייתי מעוניין לקבל על זה תשובה קצרה ותמציתית.

אפרת ליפשיץ פרקש: שלום לכולם.

אפרת ליפשיץ פרקש: אני אסביר.

אפרת ליפשיץ פרקש: הנושא הזה מוסדר בפקודת בתי הסוהר.

אפרת ליפשיץ פרקש: אכן מדובר על הנושא של השחרור המינהלי המורחב.

אפרת ליפשיץ פרקש: כיום האוכלוסייה היחידה שמוחרגת מהשחרור המינהלי המורחב זאת אוכלוסיית האסירים הביטחוניים כאשר אנחנו הפצנו תזכיר חוק שנועד להכניס לתוך ההחרגה הזאת גם את אסירי האלמ"ב ואסירים של עבריינות מין, כל אותם אסירים שמסכנים את ביטחון הציבור.

אפרת ליפשיץ פרקש: כרגע התזכיר נמצא עוד בשלב של הערות הציבור ואנחנו נקדם אותו בהמשך.

אפרת ליפשיץ פרקש: אנחנו מאוד מקווים שהכנסת גם תאפשר לנו לקדם אותו כמה שיותר מהר בשלב שהוא יגיע לוועדה.

אפרת ליפשיץ פרקש: כרגע המצב החוקי הוא שהחוק אינו מאפשר להחריג עבריינים מכל סוג שהוא מההליך של השחרור המינהלי כיוון שסעיף 68(ג) בפקודת בתי הסוהר קובע שברגע שהגיעו לתקן הכליאה, שהיום עומד על 14,000 אסירים, נציב שירות בתי הסוהר חייב לשחרר.

אפרת ליפשיץ פרקש: אין לו סמכות, אין לו שיקול דעת לבחור אסיר אחד על פני אסיר אחר.

אפרת ליפשיץ פרקש: אם הוא לא משחרר, זאת נחשבת כליאת שווא ולכן יש צורך לתקן את פקודת בתי הסוהר וזה התזכיר שהפצנו.

יואב סגלוביץ': מתי זה נשלח להערות הציבור?

יואב סגלוביץ': מתי התחיל התהליך הזה?

אפרת ליפשיץ פרקש: היום זה היום האחרון להערות הציבור.

יואב סגלוביץ': זה אומר שמחר אפשר להעביר את זה הלאה.

עפר שלח: מתי זה יכול להגיע לכנסת?

אפרת ליפשיץ פרקש: יעבדו את ההערות יחד עם משרד המשפטים וה משרדים הרלוונטיים וזה יעבור כמה שיותר מהר.

אפרת ליפשיץ פרקש: זאת השאיפה.

אפרת ליפשיץ פרקש: זה צריך כמובן לעבור ועדת שרים ולאחר מכן להגיע לכנסת.

יואב סגלוביץ': השר מעורב בזה באופן אישי?

אפרת ליפשיץ פרקש: כן.

אפרת ליפשיץ פרקש: עם היכנסו לתפקיד הוא הכריז שזה אחד הדברים שהוא רוצה לערוך בעניינם בחינה מחודשת.

אפרת ליפשיץ פרקש: הוא מעורב בכך.

יואב סגלוביץ': בסוף אם השר לא ייקח את זה באופן אישי, זה לא יהיה בכנסת הזאת.

עפר שלח: ואם זה צריך לעבור ועדת שרים, אני לא יודע אם מדובר על ועדת שרים לחקיקה או ועדת שרים אחרת.

עפר שלח: אם זאת ועדת שרים לחקיקה, היא לא התכנסה כבר חודשיים.

עפר שלח: זאת כמובן לא הערה אליכם אבל אנא, תדחפו בדרג המיניסטריאלי שהדבר הזה יגיע.

עפר שלח: אני מבטיח לכם כחברי כנסת שיושבים כאן בוועדה, הם לא חברי ועדת הפנים אבל אנחנו נפעיל כל מה שאנחנו יכולים ואני לא חושב שתהיה התנגדות בוועדת הפנים.

עפר שלח: לכן ככל שזה ימהר להגיע, כך יהיה יותר טוב.

עפר שלח: תודה בשלב הזה.

עפר שלח: אני רוצה עוד כמה קולות מהשטח.

עפר שלח: נעמי שניידרמן, מנכ"לית עמותת אישה לאישה.

עפר שלח: בוקר טוב.

נעמי שניידרמן: בוקר טוב.

נעמי שניידרמן: תודה רבה על רשות הדיבור.

נעמי שניידרמן: אני רוצה להתחבר לדרים החשובים ששיתפה איריס פלורנטין.

נעמי שניידרמן: אני מנהלת עמותה שמפעילה גם מקלט לנשים נפגעות אלימות וגם תוכנית של דירות מעבר.

נעמי שניידרמן: אחרי תקופת ההתאקלמות הראשונית אני חושבת שההתארגנות סביב הנושא של הקורונה היא מאוד מרשימה.

נעמי שניידרמן: אני רוצה לתת עוד שני הדגשים שאני חושבת שהם משמעותיים בהקשר הרחב יותר.

נעמי שניידרמן: דובר הרבה על המענים החירומיים והמיידיים אבל דווקא כמי שנמצאות בשטח ומלוות נשים, אנחנו יודעות להגיד שהתהליך הוא תהליך ארוך טווח.

נעמי שניידרמן: יש את ההתערבות המשברית הראשונה והתהליך הקריטי להצלת חיים אבל יש גם המון עבודה לאורך זמן ולהערכתנו כדי להוציא אישה ממעגל האלימות ולתת לה את הן הכלים הרגשיים והן את הכלים הפרקטיים לעמוד בעצמה על הרגליים, לפעמים צריך תקופה של כמה שנים, לפחות עוד שנה אחרי השהות במקלט.

נעמי שניידרמן: בשעתו יצא חוק זכויות נשים יוצאות מקלטים בעקבותיו ניתנים מענים מסוימים לשיקום קהילתי אבל זה לא מספיק ולהערכתנו אם היו נפתחות עוד דירות מעבר ועוד תוכניות מהסוג הזה והיו מעבים אותן, היה לכך ביקוש.

נעמי שניידרמן: חשוב לי שהדברים האלה יקבלו ביטוי.

נעמי שניידרמן: נושא נוסף שאני חושבת שהוא מאוד מאוד רלוונטי והוא בא בעקבות הדיון שהתקיים אתמול בנושא של אלימות כלכלית, שבאמת החסמים הם לא רק טיפוליים אלא הם כוללנים וכדי שאישה תוכל להאמין בכוחותיה ולצאת לדרך חדשה, היא נדרשת להשתלבות בשוק העבודה, להעצמה כלכלית, וכמובן שהרבה פעמים היא פגיעה והיא חלשה גם בגלל נסיבות החיים שלה וגם בגלל אלימות כלכלית.

נעמי שניידרמן: אני חושבת שבתוך כל הדיון הזה יש המון התייחסות להיבטים החירומיים וכמובן בעקבות שני מקרי הרצח זה טבעי אבל חשוב לזכור שיש מאות אלפי נשים שסובלות מכל מנעד האלימות ומגיעים להם חיים של כבוד.

נעמי שניידרמן: כאשר מתייחסים בתוכנית לאומית לאלימות במשפחה צריך לחשוב גם על היום שאחרי אותם מענים מיידיים ועל היום שאחרי המקלט.

עפר שלח: ברור.

עפר שלח: נקודה מובנת לגמרי.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את לרה צינמן, ארגון משפחות נרצחות ונרצחים.

לרה צינמן: שלום לכולם.

לרה צינמן: אני לא רק יושבת ראש ארגון נרצחות ונרצחים אלא גם אימא לדנית שנרצחה לפני 24 שנים בחיפה עת הייתה בת 22.

לרה צינמן: אני מכירה משפחות רבות גם מאלה שנרצחו השנה וגם משנים רבות שחלפו מאז הקמת הארגון ב-1998.

לרה צינמן: אני מתחברת לנושאים רבים מאוד שהוזכרו כאן

לרה צינמן: אבל אני רוצה לחזור למה שנאמר על ידי המשנה למנכ"ל המשרד לביטחון פנים ולהזכיר שבתחילת הקיץ נפגשנו ודיברנו והובטח לנו שתוקם יחידת מעקב, יחידת פיקוח אחר גברים אלימים שמשתחררים במלוא ריצוי העונש.

לרה צינמן: לא שחרור מינהלי ויש הבדל מהותי.

לרה צינמן: כאן דובר על שחרור מינהלי אחרי תקופות מאסר קצרות אבל יש גם תקופות מאסר הרבה יותר ארוכות ואפילו תקופות מאסר לרוצחים שבעסקאות טיעון נדונים לעונשים מגוחכים כמו 12 שנים, 15 שנים, ואז כשהם משתחררים עם ציפורי דרור, אף אחד לא מכיר אותם ואף אחד לא יודע שהם רצחו בעבר.

לרה צינמן: יש נשים אחרות שמתחתנות אתם בלי לדעת שהם מהווים סכנה והם עלולים לבצע שוב את זממם.

לרה צינמן: בקשר לתקציבים לתוכנית הלאומית.

לרה צינמן: בשנת 2014 הייתה דרישה להקים רשות לאומית למניעת אלימות במשפחה.

לרה צינמן: עם כל זה קמה ועדה בין-משרדית שעד עצם היום הזה מתווכחת על התקציבים וזה במקום, כמו שנאמר, שיהיה גוף מתכלל ואחראי שאפשר יהיה לבוא אליו בטענות.

לרה צינמן: לגבי הרעיון שמשרד מבקר המדינה יבצע בדיקה מקיפה של כל התחום, יש לכלול בתחום הזה את עצם הסקר של נפגעי עבירה.

לרה צינמן: במדינת ישראל מעולם לא נערך סקר נפגעי עבירה.

לרה צינמן: אני מכירה אישית כל כך הרבה יתומים שגדלו לתוך זה, שמינקות הם גדלו לתוך המציאות הזוועתית שאבא שלהם רוצח ואין להם אימא.

לרה צינמן: יש כאלה שהם איבדו את אמם כבגירים והם מתמודדים עם משפט בלתי סביר עם עסקאות טיעון ועם מצוקות כלכליות.

לרה צינמן: אם להשוות מה מגיע ליתומי צה"ל או ליתומי פעולות איבה, הפער הוא עצום וגם המעמד החברתי הוא לגמרי שונה.

לרה צינמן: הרבה מהילדים האלה מתביישים לדבר על זה שאימא שלהם נרצחה ולא מספרים על כך לאף אחד ולא יוצאים לתקשורת אלא רק בודדים יוצאים לתקשורת.

לרה צינמן: משהו צריך להשתנות במדינה.

לרה צינמן: משנת 1998, שנתיים אחרי הרצח של בתי, אני מעורבת בפעילות הארגון.

לרה צינמן: אנחנו היינו שותפים לחוק זכויות נפגעי עבירה שמלאו 20 שנים לחקיקת ועדיין מדברים על פשלות במערכת מנע ועל כל מיני תוכניות שלא בוצעו.

לרה צינמן: משהו צריך להשתנות במדינה ואני מקווה שהוועדה שלכם תמשיך לדרוש בדיקה יסודית על ידי משרד מבקר המדינה.

לרה צינמן: תודה.

עפר שלח: תודה רבה לך.

עפר שלח: דברים ברורים שנשמעו היטב.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את המשרד לחיזוק וקידום קהילתי, את טלי יוגב.

עפר שלח: חלק מהדברים שנוגעים לתחום הזה הועברו אליכם.

עפר שלח: אני רוצה לדעת מה הסיטואציה אצלכם - האם אתם רואים תקציבים ושנית, מה אתם עושים בהיבט הזה ומה בתחום אחריותכם.

טלי יוגב: בוקר טוב.

טלי יוגב: אנחנו כמובן שותפים בוועדה הבין-משרדית.

טלי יוגב: אנחנו מפעילים את עו"ס המשטרה במגזר הערבי.

טלי יוגב: אנחנו מפעילים 15 תקנים אזוריים שנותנים מענה ל-54 ישובים.

טלי יוגב: אני רוצה לציין את מה שציין אליעזר רוזנבאום קודם שהתקציב שמוקצה לזה לא מוקצה מהתקציב הבין-משרדי.

טלי יוגב: הוא היה מוקצה מהתקציב הספציפי של המשרד לביטחון פנים שעד לפני מספר חודשים היינו שייכים אליו.

טלי יוגב: בהתחלה הוא היה החלטת ממשלה אבל המשרד תקצב את זה.

טלי יוגב: כלומר, לא התקבל תקציב ייעודי לזה.

עפר שלח: בתוך כל הבירוקרטיה הממשלתית הזאת, אני רוצה להבין.

עפר שלח: הייתה יחידה או היה איזשהו סעיף בתוך המשרד לביטחון פנים שהיה אחראי לממן את העובדים הסוציאליים האלה שעוסקים בתחום הזה.

עפר שלח: נכון?

טלי יוגב: כן.

עפר שלח: משהוקם המשרד לחיזוק וקידום קהילתי והדבר הזה הועבר אליו, האם עבר אתו גם הכסף?

עפר שלח: האם היום העובדים הסוציאליים האלה מקבלים כסף מהתקציב שלכם?

טלי יוגב: הם מתוקצבים.

טלי יוגב: הם קודם כל מתוקצבים השנה ויהיו מתוקצבים גם בשנה הבאה, אבל אני אומרת שוב שזה לא שהתקבל איזשהו תקציב ייעודי.

טלי יוגב: אנחנו גוזרים את זה מתוך התקציבים שלנו ואת זה כן חשוב לומר.

טלי יוגב: איריס יודעת את זה, הוועדה יודעת את זה ואנחנו מקווים שאם יתקבל תקציב, יהיה אפשר לתקצב את הדברים האלה.

עפר שלח: סליחה על השאלה המאוד בירוקרטית כי בסוף על הדברים האלה דברים קמים ונופלים.

עפר שלח: העובדים הסוציאליים האלה, זו תקנה שהיא בבסיס התקציב או שזה תקציב שצריך לחדש אותו כל שנה?

טלי יוגב: זה תקציב שהיה קיים במשרד לביטחון פנים שהמשרד לביטחון פנים גזר מתוך תקציבו.

טלי יוגב: איך זה ייראה ב-2021, בתקציב של המשרד החדש, אני לא יודעת להגיד לך.

טלי יוגב: ברור שזה לא ייפול.

טלי יוגב: ברור שזה ייכנס.

טלי יוגב: להגיד לך אם זה ייכנס דרך הוועדה הבין-משרדית או דרך תקציב ייעודי שיוקצה לטובת המשרד בעניין הזה, אני לא יודעת לומר לך כמו שאנחנו לא יודעים איך ייראה תקציב 2021.

טלי יוגב: אני יכולה להגיד לך שב-2020 אנחנו מתוקצבים לנושא.

עפר שלח: אני מבין מזה שבסופו של דבר זה כפוף למה שיקרה עם תקציב 2021 שאנחנו לא יודעים אם הוא בכלל יעבור ושאנחנו לא יודעים איך הוא ייראה.

עפר שלח: זאת אומרת, זה לא משהו שהוא נכון להיום, בתקציב מדינת ישראל, חקוק בסלע ועובר משנה לשנה ובטוח שהוא יתקיים.

טלי יוגב: זה לא חקוק בסלע אבל אני אגדיר את זה אחרת.

טלי יוגב: זה אמנם לא חקוק בסלע אבל אין מצב שזה לא יתקיים ב-2021.

טלי יוגב: לא יודעת מאיזה סעיף יעבירו את הכסף לנושא אבל אין מצב שזה לא יתקיים ואת זה חשוב לומר.

טלי יוגב: גם אף אחד לא מעלה על דעתו שזה לא יתקיים.

יואב סגלוביץ': ההעברה הייתה של האנשים והנושא פשוט עבר ממשרד למשרד.

יואב סגלוביץ': שאלה טכנית.

יואב סגלוביץ': בסוף מפקד המשטרה, לא משנה באיזה מקום בו נמצא אחד העובדים הסוציאליים, הוא קובע ישיבה בשעה מסוימת אבל במקביל השרה רוצה לעשות ביקור והיא רוצה שאותו עובד סוציאלי יבוא אתה.

יואב סגלוביץ': מי קובע?

טלי יוגב: בוא נגיד שזה לא בדיוק עובד כך.

טלי יוגב: נכון להיום הכול נעשה בתיאום וכמו שאנחנו יודעים לתאם את העבודה של העובדים הסוציאליים עם תחנות המשטרה ועם אגפי הרווחה, אנחנו נדע גם לעשות את התיאום אם השרה תרצה לבקר במקום.

יואב סגלוביץ': זה תלוי ברצון טוב.

טלי יוגב: אני מניחה שאם השרה תגיע, גם מפקד התחנה יהיה בביקור שלה.

יואב סגלוביץ': אני לא סתם שואל.

יואב סגלוביץ': בסוף אין כאן אחידות הפיקוד על האירוע הזה.

יואב סגלוביץ': כלומר, בסוף משהו שהיה בתפיסת העבודה שעובדים ביחד, יכול להיות שבעוד שנה, בעוד שנתיים, כל אחד עובר תפקיד, אנשים משתנים, אנשים עוברים, אנשים באים ובסוף זה פוצל.

יואב סגלוביץ': זה המצב הארגוני כרגע.

טלי יוגב: אני רוצה להדגיש.

טלי יוגב: נמצאים כאן גם אליעזר, גם איריס וגם אנשי המשטרה.

טלי יוגב: התוכנית הזאת היא תוכנית משולבת של משרד הרווחה, של המשרד לביטחון פנים שעכשיו עבר אלינו למשרד לחיזוק וקידום קהילתי ושל המשטרה.

טלי יוגב: אין דבר שאנחנו עושים והוא לא מתואם.

טלי יוגב: אנחנו יושבים ביחד.

טלי יוגב: בשבוע שעבר או השבוע היה יום הכשרה לעובדים הסוציאליים של החברה הערבית וכולם היו שם.

טלי יוגב: המשטרה הייתה, משרד הרווחה היה שם, אנחנו היינו שם, המשרד לביטחון פנים היה שם.

טלי יוגב: זאת תוכנית משותפת לכולם, כך שאין מצב שמישהו יחליט יום אחד שלא בא לו.

טלי יוגב: זה לא עוד כך.

טלי יוגב: יש לנו נהלים, נהלי עבודה משותפים.

טלי יוגב: זה מסו הדברים שדווקא חקוקים בסלע.

טלי יוגב: שיתוף הפעולה חקוק בסלע.

טלי יוגב: התקציב אולי לא, אבל שיתוף הפעולה חקוק בסלע.

יואב סגלוביץ': אני בא מהמקום הזה ודווקא ראיתי את הסלעים זזים.

יואב סגלוביץ': אני אומר שנכנס עוד גורם מתאם ומרוב תיאום כולם מתאמים עם כולם כל הזמן.

יואב סגלוביץ': זאת השורה התחתונה אבל זאת דעתי שאני אומר אותה בלי כל קשר.

יואב סגלוביץ': אני בטוח שאתם עושים את המקסימום האפשרי.

יואב סגלוביץ': לא אתם החלטתם לעשות את הפיצול.

יואב סגלוביץ': אני אומר שנכנס כאן עוד גורם מתערב.

יואב סגלוביץ': זאת לא אידיאולוגיה לעשות עוד תיאומים אלא זה כורח המציאות.

טלי יוגב: חבל לי שאנחנו נכנסים לתוך תחומים מקצועיים כי אלה ממש תחומים מקצועיים פרופר.

טלי יוגב: הסיפור של העובדים הסוציאליים האלה הוא סיפור של אנשים שנמצאים בתווך, בין החלק האכיפתי המשטרתי לבין החלק הטיפולי.

טלי יוגב: יש לזה רציונל מקצועי.

טלי יוגב: אתה תשמע את העובדות הסוציאליות דווקא מהחברה הערבית מדברות ומסבירות כמה התווך הזה הוא נכון מקצועית ביכולת שלהם להגיע גם לנשים שנפגעו וגם לגברים שפגעו.

טלי יוגב: אם הן היו מזוהות לגמרי עם המשטרה, הן לא היו מצליחות לעשות את זה, ואם הן היו מזוהות לגמרי עם הרווחה, הן לא היו מצליחות לעשות את זה.

טלי יוגב: דווקא המקום של התווך הוא מקום מאוד מאוד משמעותי בחברה הערבית.

טלי יוגב: אני אומרת שיכול להיות שזה מורכב, אני לא אומרת שזה קליר-קט אבל דווקא הסיפור של התיאומים הבין-משרדיים בתחום הזה עובד וזה באמת עובד.

עפר שלח: אני לא רוצה להפיל עליך הצדקה או אי הצדקה לחלוקות הממשלתיות ולקיומם של משרדים כאלה ואחרים.

עפר שלח: אני רוצה לשאול אם פרט לסעיף הזה יש עוד דברים.

טלי יוגב: אני רוצה להוסיף עוד משהו.

טלי יוגב: נעשית אצלנו עבודת מניעה שהיא עבודה בתוך הקהילה שעובדת גם עם מנהיגות קהילתית על הנושא של איתור וזיהוי וגם עם שומרי סף, כמו עם ספרים, ספריות, בלניות, נהגי מוניות, עבודה עם צוותים של ברים.

טלי יוגב: נערכות מאות ואלפי הכשרות מדי שנה לצוותים האלה בשביל לדעת לזהות את הסימנים המתרימים ולדעת איך לקחת את האישה יד ביד לתחנת המשטרה או לאגף הרווחה כדי לקבל סיוע.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את איריס בן יעקב ממשרד החינוך.

עפר שלח: אני רוצה לשאול אותך שאלה ואני אנסה למקד אותה ככל האפשר.

עפר שלח: בהינתן המצב הבעייתי בתוך מערכת החינוך, בעיקר העובדה שגם במיטב התנאים – ואנחנו עוד לא מצויים במיטב של התנאים – מורים וצוות בתי הספר רואים את התלמידים הרבה פחות ונוגע בהם הרבה פחות מאשר בשנה רגילה.

עפר שלח: איך אתם והאם אתם מסוגלים לקיים את חלקכם בהיבט הזה של אבחנת ילד או ילדה שנפגעו וגם דרכם אולי אפשרות לאבחן אימא שנפגעה?

איריס בן יעקב: אין ספק שאנחנו נמצאים בתקופה מאוד מאוד מורכבת ואת המענים הרגילים שלנו של איתור וזיהוי ניסינו להתאים לתקופת הקורונה.

איריס בן יעקב: אנחנו כתבנו איזשהו תדריך לצוותי המורים בהתאמה לתקופה הזו של איך אפשר בכל זאת, למרות הקושי המאוד מאוד גדול, לאתר ילדים שנמצאים בסיכון.

איריס בן יעקב: אני מדברת על טווח גדול של סיכון כולל גם אלימות במשפחה.

איריס בן יעקב: בתוך האתר שלנו "לומדים בביטחון", שזה אתר שנבנה עכשיו לתקופת הקורונה, הכנסנו שם חומרים שמותאמים גם מגזרית וגם גילאית, לפי גילים, מהגן עד כיתה י"ב, במטרה שצוותי החינוך באמת יוכלו לאתר ולזהות.

איריס בן יעקב: בנוסף לזה גם הקלטנו הרצאה מוקלטת כדי להסביר לצוותים החינוכיים איך נראה ילד כזה.

איריס בן יעקב: זאת אומרת, ניסינו כל מיני חלופות להתניע את הנושא הזה בתקופה הזאת.

איריס בן יעקב: בנוסף לזה יש לנו חוזר מנכ"ל.

איריס בן יעקב: יש לנו מדיניות מאוד מאוד ברורה בנוגע לחובת היידוע.

איריס בן יעקב: מורה או איש חינוך או אשת חינוך שמאתרת מצב כזה, מקבלת הנחיה ליידע את ההורה, זה שבעצם נפגע, בזה שהוא יכול לפנות למרכזים הטיפוליים, למרכזים לאלימות במשפחה, לקו 118, לכל החלופות שהרווחה ומשרדי הממשלה מציעים.

איריס בן יעקב: אני רוצה לומר שגם אנחנו חלק מהוועדה הבין-משרדית שאיריס פלורנטין מובילה.

איריס בן יעקב: אנחנו שוברים את הראש בימים אלה איך עוד אפשר לסייע לילדים האלה.

איריס בן יעקב: אנחנו מנסים לחשוב על משהו מקוון שפונה לילדים שנמצאים במצוקה ומציג להם את החלופות לעזרה.

איריס בן יעקב: יש כל מיני דרכים וזה לא פשוט.

עפר שלח: אני יודע שזה לא פשוט ולכן אני שואל אם יש לכם נתונים שמשווים את כמות הזיהויים של מוריםן ואנשי צוות חינוכי של סוגיות כאלה בשנה רגילה ובשנה האחרונה.

איריס בן יעקב: כן.

איריס בן יעקב: יש לנו נתונים.

איריס בן יעקב: , הנתונים ירדו.

איריס בן יעקב: גם ברווחה.

איריס בן יעקב: גם הנתונים של הרווחה וגם שלנו.

איריס בן יעקב: אין ספק שהנתונים ירדו לאור המצב.

איריס בן יעקב: צריך לזכור שיש ילדים בלי אמצעי קצה.

איריס בן יעקב: מורה שנמצא בקשר עם ילדים ב-זום, לא לכולם יש מחשבים, לא כולם מתוקשבים, יש ילדים שמאוד מאוד קשה להם לדבר במיוחד כאשר מדובר באלימות במשפחה כי ההורים בסביבה.

איריס בן יעקב: יש הרבה קשיים.

איריס בן יעקב: אין ספק שהמקרים ירדו וירדו הרבה.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: מיד נגיע למשרד האוצר וננסה לקבל תשובות ממנו.

עפר שלח: , אני מבקש להעלות את משרד המשפטים, את רחל ספירו.

רחל ספירו: שלום לכם.

עפר שלח: אחרי הסיבוב שעשינו בהבנת הקשיים המשמעותיים של התקופה הזאת, האם יש אספקטים משפטיים בכל שרשרת הטיפול שאפשר לשנות אותם בין אם זה בתקנות, בין אם זה בהוראות שעה, במשהו שיעזור להתמודדות המשפטית עם הסוגיה הזאת של אלימות במשפחה?

רחל ספירו: אני אתייחס בקצרה.

רחל ספירו: אנחנו כמשרד המשפטים נמצאים כחלק מהוועדה הבין-משרדית שאיריס פלורנטין מובילה וגם במסקנות של הצוות שאומצו בהחלטת ממשלה.

רחל ספירו: יש היבטים שונים ביחס לנושאים משפטיים, לאו דווקא בהובלת משרד המשפטים אבל אנחנו מסייעים ככל הנדרש וככל שעולה הצורך.

רחל ספירו: בתקופת הקורונה לא ראינו איזשהו נושא קריטי שיש צורך ספציפי לתקופת הקורונה בהיבט המשפטי.

רחל ספירו: יש את הנושאים שכבר עלו כאן

רחל ספירו: על ידכם וגם על ידי נציגי הציבור ונציגי המשרדים ואנחנו בעבודה משותפת עם המשרדים, אם זה משרד הבריאות, אם זה משרד הרווחה והמשרד לביטחון פנים.

עפר שלח: ספציפית לסוגיה שהועלתה כאן לגבי השחרור המינהלי, ברור שיש לזה אספקט משפטי.

עפר שלח: יש משהו שמשרד המשפטים צריך לעשות שם ועוד לא נעשה?

רחל ספירו: ביחס לשחרור המינהלי, חברתי אפרת התייחסה.

רחל ספירו: ברגע שיסתיימו הערות הציבור, המשרד כמובן יתגייס לסייע, המחלקה הפלילית אצלנו.

רחל ספירו: אנחנו מודעים לצורך ונסייע בהקדם עת זה יגיע אלינו.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את משרד האוצר, נתנאל אשרי.

עפר שלח: אני אשאל שאלה מאוד פשוטה – איפה הכסף?

עפר שלח: זה כסף שנקבע בהחלטת ממשלה, בתוכנית לאומית ועד עכשיו הגיע חלק מאוד קטן ממנו.

נתנאל אשרי: התוכנית הלאומית שעלותה 250 מיליון שקלים, כמו שאמרו קודם, אמנם התקבלה עקרונית בהחלטת ממשלה 2820 ומה שנאמר בה באופן ספציפי היה שהממשלה מאמצת עקרונית את עיקרי תוכנית הפעולה.

נתנאל אשרי: ההחלטה הזאת עברה ללא תקציב, כמו שנכתב במסמך של מרכז המחקר, וההחלטה התקציבית הייתה החלטה שהגיעה כמעט שנתיים אחר כך, החלטה 4438 שבעצם מוסיפה 20 מיליון שקלים ל-30 מיליון השקלים שנוספו ללא החלטת ממשלה מתוך סדרי עדיפויות והדיונים במשרד האוצר ומשרד הרווחה לאורך השנים.

נתנאל אשרי: סך הכול 50 מיליון שקלים שאמורים להיכנס לבסיס התקציב בשנת 2021.

נתנאל אשרי: התשובה לשאלה שעלתה כאן, מי הסכים לכך שהתוכנית תעמוד על 50 מיליון שקלים בבסיס, היא ממשלת ישראל.

עפר שלח: יש דבר כזה בעולם החלטת ממשלה ללא תקציב?

עפר שלח: מה זאת החלטת ממשלה ללא תקציב?

עפר שלח: זאת הבעת דעה.

עפר שלח: גם לי יש.

נתנאל אשרי: הנה, אנחנו רואים שיש דבר כזה.

נתנאל אשרי: החליטו החלטה עקרונית דקלרטיבית שלא לוותה בתקציב ולכן גם יכלה לעבור בעיתוי שהיא עברה ללא קיצוץ רוחבי וללא הצבעה על מקורות.

נתנאל אשרי: כשהצלחנו להצביע על מקורות התקדמנו עם הנושא הזה ככל שניתן משנה לשנה.

עפר שלח: אבל הצבעתם על מקורות בחמישית הכסף.

נתנאל אשרי: נכון.

נתנאל אשרי: לפי קצב ההתקדמות.

נתנאל אשרי: גם בשיתוף עם משרד הרווחה הבנו שזה פיזיבילי משנה לשנה וגם לפי מה שיש.

עפר שלח: מהכסף שהוקצה בפועל על ידכם, כמה בוצע?

נתנאל אשרי: משרד הרווחה עדיין בעבודה על זה עם הכסף של השנה.

נתנאל אשרי: כמו שאיריס אמרה כאן קודם ברמת החיוב של חוזים אנחנו בניצול מלא.

נתנאל אשרי: איריס, תקני אותי אם אני טועה.

עפר שלח: אני מנסה לעשות סדר.

עפר שלח: בשנה שעברה הוקצבו 50 מיליון שקלים ובנובמבר נוספו עוד 20 מיליון שקלים.

עפר שלח: נכון?

נתנאל אשרי: 30 מיליון שקלים בבסיס ועוד 20 מיליון בנובמבר.

עפר שלח: 30 ועוד 20.

עפר שלח: ה-50 מיליון בוצעו?

נתנאל אשרי: ה-20 מיליון שניתנו בשנה שעברה לא בוצעו אבל חלקם הגדול חויב והתגלגל בעודפים, כמו שאיריס אמרה קודם.

עפר שלח: אבל העודפים האלה, כל עוד אין תקציב ל-2020, אפשר להוציא אותם?

נתנאל אשרי: כן.

נתנאל אשרי: , העודפים האלה הועברו למשרד השנה ברמה של 80 אחוזים.

נתנאל אשרי: 80 אחוזים מהעודפים הועבר.

נתנאל אשרי: כמו שאיריס אמרה, הם מנצלים אותם לביצוע פעולות נוספות חד פעמיות.

עפר שלח: וב-20?

נתנאל אשרי: בגלל שלא היה תקציב לשנה הזאת, התחלנו שוב מהבסיס שלפני החלטת הממשלה 4438, בתחילת שנה עם 30 מיליון שקלים.

נתנאל אשרי: לאור המצוקה שנוצרה בקורונה, הצלחנו למצוא לטובת העניין את ה-20 מיליון שקלים הנוספים גם ללא תהליך התקציב.

נתנאל אשרי: כרגע משרד הרווחה עובד על בסיס של 50 מיליון שקלים ואני מקווה שכאשר יהיו דיוני התקציב ל-2021, אנחנו נטמיע את הנושא בבסיס התקציב בצורה קבועה.

עפר שלח: כאשר יהיו, זאת מילה אופרטיבית.

עפר שלח: כרפרנט הרווחה באגף התקציבים, כשיהיו הדיונים האלה, עם מה תבוא?

עפר שלח: מה תשים על השולחן?

נתנאל אשרי: מי שמציג לצדו עדיפויות, זה קודם כל משרד הרווחה ולכן אני מחכה לקבל מהם, לכשיהיו דיוני תקציב כאלה, את הדרישה שלהם לקצב פעילות סביר בתוכנית הזאת שגם ניתן לביצוע.

נתנאל אשרי: אני מאמין שבתוך סדרי העדיפויות נוכל לתת לזה העדפה.

נתנאל אשרי: אנחנו במשרד האוצר בוודאי לא נמנע ממשרד הרווחה לתעדף את זה במסגרת דיוניו התקציב.

עפר שלח: אתה אומר לנו שהחלטת הממשלה ההיא, זה לא שהיא אנכרוניסטית או לא אנכרוניסטית אלא היא קלאם פאדי.

עפר שלח: היא לא מגובה.

עפר שלח: מה שמגובה בתקציב, וגם זה משנה לשנה, בהנחה שיש תקציב ואתה אומר לנו, וזה לא מפיל כאן אף אחד מהכיסא, שאין אפילו דיונים על התקציב הזה – בשנה טובה זה 50 מיליון שקלים שבאים ב-30 פלוס 20 חודש לפני הסוף.

נתנאל אשרי: שוב, ב-2019 באמת היו בעיות.

נתנאל אשרי: השנה, 2020, הכסף עבר בחודש מאי, ה-20 מיליון הנוספים.

נתנאל אשרי: שוב, כשיהיה תקציב, בנקודת הזמן הזאת, מובטח למשרד הרווחה בבסיס התקציב 50 מיליון שקלים.

עפר שלח: תודה.

נתנאל אשרי: אם אפשר בבקשה להעיר.

נתנאל אשרי: אמרה בתחילת הדיון חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן שיש כאוס טוטלי במשרד הרווחה.

נתנאל אשרי: אני ממש מבקש להעיר על הדבר הזה.

נתנאל אשרי: אמנם משרד הרווחה הוא לא פסגת כל החלומות אבל יחד עם זאת, ואני שמח שאמרו את זה גם נציגות לפניי, הגורמים המקצועיים שמטפלים בנושא הזה במשרד הרווחה הם הגורמים המקצועיים מהמעולים שיש והמצב הוא רחוק מאוד מאוד מלהיות כאוס.

נתנאל אשרי: נראה לי חשוב להגיד את זה.

עפר שלח: הדברים נשמעו.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: אני רוצה לחזור לאיריס פלורנטין.

עפר שלח: לאור כל זה, אחרי הסיבוב הגדול שעשינו, התמונה די ברורה ולא משמחת.

עפר שלח: אני אשאל שאלה שאני לא חושב ששאלתי שמונה שנים בכנסת.

עפר שלח: מה עושים?

עפר שלח: מה עושים לאור זה שבפועל התקציב של התוכנית הזאת הוא רחוק מאוד והוא אפילו לא 20 אחוזים - כי זה תלוי בכל מיני דברים – מהתקציב עליו הוחלט בהחלטת הממשלה, מה שהופך את החלטת הממשלה לאות מתה על פניה.

עפר שלח: מה עושים מהצד שלכם?

עפר שלח: מה צריכים לעשות מהצד שלנו בנושא הסופר קריטי הזה, שהוא חיי אדם פשוטו כמשמעו, כדי לא נתכנס ונדון בו מעת לעת ולא נזיז בו אבן?

איריס פלורנטין: אני רוצה להגיד שעושים, עושים ועושים מהר וזה מה שאני והאנשים שלי עושים כל הזמן ומבקשים עוד כסף ומכניסים.

איריס פלורנטין: כל הזמן עושים.

איריס פלורנטין: אני גם רצה להגיד שגם בשנה הזאת כל כסף שנכנס, עוד 10 מיליון נוספים שקיבלנו חד פעמי, אנחנו מקצים, מבצעים, כותבים תוכניות חדשות.

איריס פלורנטין: רק אתמול ישבתי בלשכת השר אצלנו וכתבתי עוד כמה דברים שעל השולחן ונאמרו כאן.

איריס פלורנטין: שמתי על השולחן את נושא האיתור והגעה בזמן אמת לנשים.

איריס פלורנטין: שמתי על השולחן את העבודה עם גברים, נושא שעלה כאן.

איריס פלורנטין: אנחנו עושים.

איריס פלורנטין: זאת לא אות מתה.

איריס פלורנטין: אנחנו רצים ועושים וגם את הדברים שלוקח זמן להריץ אותם, אנחנו מריצים מאוד מהר.

איריס פלורנטין: זה מה שאני מצפה מכולם.

עפר שלח: אין לי ספק ואחרי הדיון הזה אני חושב שלא נשמע שלמישהו יש ספק שאת והצוות שלך עושים ככל יכולת

עפר שלח: כם במשאבים הנתונים.

יואב סגלוביץ': אני מכיר את האנשים ובסוף כל אחד עושה את המקסימום שהוא יכול במגבלות המשרד שבו הוא נמצא.

יואב סגלוביץ': אני כן חושב שיש כאן כמה דברים עליהם דיברנו כמו הנושא של שחרור אסירים שזה מסוג הדברים שלכנסת יש יכולת לעזור ברגע שזה יגיע לכאן.

יואב סגלוביץ': אם תדחפו את השר, אנחנו יכולים לעשות כדי שזה יסתיים כי מה שקורה זה הדבר לא הכי שפוי בעולם.

יואב סגלוביץ': התכתבתי עם מומי למברגר ממשרד המשפטים ואפשר לעשות דברים ולחשוב קצת אחרת.

יואב סגלוביץ': לדוגמה, כשעושים הסדר טיעון עם מישהו, אז מחייבים אותו לקבל טיפול בקהילה כי אחרת אין הסדר טיעון.

יואב סגלוביץ': יש כל מיני דברים שבחלק מהם צריך תיקוני חקיקה.

יואב סגלוביץ': תפעילו אותנו בהקשר הזה.

יואב סגלוביץ': תפעילו את השרים ובאמצעות

יואב סגלוביץ': כם גם אותנו כי אפשר לעשות.

יואב סגלוביץ': דבר אחרון לגבי תקציב.

יואב סגלוביץ': עפר, כאן יש לי איזו הצעה שאולי לא תעבור אבל שווה לנסות.

יואב סגלוביץ': אני הגשתי ליושב ראש הכנסת בקשה לדיון מהיר לגבי תוכנית אלימות.

יואב סגלוביץ': אני כרגע לא מתווכח אבל דבר אחד בטוח, רצו 250 מיליון שקלים ויצא שקיבלו 50 מיליון שקלים במקרה הטוב.

יואב סגלוביץ': ביקשתי גם לקיים את הדיון הזה ושלא ישלחו אותנו שוב לוועדת הרווחה או לוועדה למעמד האישה אלא לוועדת הכספים.

יואב סגלוביץ': השיטה שהממשלה עובדת היום, ואני אומר זאת לנציגי המשרדים, היא עובדת בקופסאות.

יואב סגלוביץ': אני חושב שעכשיו הגיע העת שאולי "ננצל" את הזמן הזה לסדר את הקופסה הזאת ואז לאיריס לדוגמה, במקום 50 מיליון, יהיו 80 מיליון שקלים לשנה הזאת.

יואב סגלוביץ': אני לא שם את זה עליה אלא זה עלינו.

יואב סגלוביץ': הבקשה שלי, אולי אתה בקשריך הטובים, שיריב לוין יקבל את הבקשה הזאת ובאמת ינתב אותה לוועדת הכספים.

יואב סגלוביץ': שם יש כוח שאפשר לגייס את כל האנשים ולכפות.

יואב סגלוביץ': צריך להשתמש בכוח הפוליטי ואני חושב שזו הדרך היחידה שאפשר ללכת בה כרגע כי אחרת שוב נקיים את הדיון הזה.

יואב סגלוביץ': הייתי בדיון דומה בוועדה לקידום מעמד האישה עם אותם אנשים ועם אותן תשובות.

יואב סגלוביץ': החבר'ה נהדרים אבל בסוף לקדם את זה, צריך כנראה דרך לחץ פוליטי ועל העניין הזה ואין מספיק לחץ פוליטי.

עפר שלח: ברור.

עפר שלח: איריס, את רוצה להוסיף משהו?

איריס פלורנטין: לא.

איריס פלורנטין: אני חושבת שאמרתי מספיק.

איריס פלורנטין: אנחנו צריכים כולנו ביחד לדחוף את העגלה.

איריס פלורנטין: תודה לכולם.

עפר שלח: תודה לך.

עפר שלח: קרן, את רוצה לומר משהו?

קרן ברק: לא.

עפר שלח: אני אסכם.

עפר שלח: קודם כל, למשרד מבקר המדינה.

עפר שלח: מכל הנושאים בהם עסקתי מאז אני יושב ראש הוועדה הזאת זה אולי אחד הנושאים שהפער בין חשיבותו ודחיפותו לבין הטיפול של מבקר המדינה בו, הוא הגדול מכולם.

עפר שלח: בשלב הזה אני עוד אראה איזה כלים יש לוועדה הזאת לדחוף את זה באופן מעשי.

עפר שלח: בשלב הזה אני קורא למשרד מבקר המדינה.

עפר שלח: היה כאן אתמול מבקר המדינה והציג את דוח 71א', ויש היגיון מסוים לנושאים אותם הוא בוחר, בנפרד מהטיפול הדחוף והעכשווי בקורונה.

עפר שלח: אני לא רואה על השולחן נושא יותר חשוב מזה.

עפר שלח: אלה חייב אדם.

עפר שלח: זה לא טופל ומהדיון הזה, גם מדיונים אחרים, עולה בדיוק סוג הכשלים שמבקר המדינה מדבר עליהם.

עפר שלח: זאת אומרת, החלטת ממשלה שפשוט לא מתקיימת, שהיא פשוט אות מתה לחלוטין ברגע שלא מצמידים לה מקור תקציבי והחלטה תקציבית ומתווה תקציבי שיכול להחזיק מעמד ובסוף הדברים האלה נעשים על בסיס של משנה לשנה ובתוך השנה.

עפר שלח: מנגנונים שקמים ונופלים, החלטות משפטיות כמו סיפור המעצר המינהלי וכן הלאה.

עפר שלח: זה קורא לדוח מקיף וענייני של מבקר המדינה בהקדם.

עפר שלח: הדבר השני הוא באמת פעולות שאנחנו צריכים לעשות כאן בבית.

עפר שלח: נפעיל את כל הלחץ שאנחנו יכולים להפעיל כדי שסוגיית השחרור המינהלי תגיע לכאן ותטופל.

עפר שלח: אני בטוח שכאשר היא תגיע לוועדת הכנסת, בין אם זאת ועדת הפנים או ועדה אחרת, זה לא ייקח שעה.

עפר שלח: זה מסוג הדברים שאני לא מניח שיהיה עליהם צל של ויכוח.

עפר שלח: הדברים שיכולים לעבור מכאן, אני מקבל את ההצעה שלך לגבי ועדת הכספים.

עפר שלח: כל אחד מאתנו יבדוק בצינורות שלו בין אם זה מול יושב ראש הכנסת, בין אם זה מול יושב ראש ועדת הכספים.

עפר שלח: אני לא משווה שום דבר לשום דבר, בטח לא חיי אדם אבל אם היו השבוע שני נרצחים מטרור, האדמה הייתה רועדת ותקציבים היו עוברים.

קרן ברק: מבחינת סמוטריץ' זה לא נחשב טרור.

עפר שלח: אני מכיר את הסיפור של אתמול ואני כמובן מצדד בעמדה שאת, יואב ואחרים הצגתם, אבל אני אומר שכאן שתי נשים איבדו את חייהן ועל זה אי אפשר להתווכח ואנחנו רואים את העלייה בנתונים וכן הלאה.

עפר שלח: זה צריך להיות מהנושאים הדחופים גם כי בתקופה הזו אנחנו רואים איך מטפלים בדברים.

עפר שלח: אומר לנו הנציג של אגף התקציבים שאנחנו מדברים כאן על תקציב כאשר אף אחד לא עובד על תקציב 2021.

עפר שלח: הוא אומר שכאשר נשב ונדבר על זה.

עפר שלח: אנחנו חודשיים וקצת לקראת סוף שנת 2020.

עפר שלח: כל הדברים האלה, אנחנו צריכים בראייה של דחוף, בראייה של לא נצפה לפעולת הממשלה כמו שהיא עושה אלא נעשה הכול בתוך הבית הזה כי הנושא הזה הוא חיי אדם ונושא חברתי ראשון במעלה.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אני נועל את הדיון.