ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 89, 2020-10-19 11:30

יעקב מרגי: שלום לכולם.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה, 19 באוקטובר 2020, א' בחשוון התשפ"א.

יעקב מרגי: הנושא הוא המאבק בפשיעה החקלאית.

יעקב מרגי: סוגיית הפשיעה החקלאית עולה ויורדת מאירוע לאירוע.

יעקב מרגי: יש חקלאים שכמעט השלימו עם זה כגזירת גורל.

יעקב מרגי: יש מי שמנסה להתמודד ויש הרבה שחקנים ברוך השם בשטח שמנסים לסייע ולעזור.

יעקב מרגי: אני ארצה לשמוע את משרד החקלאות, את המשרד לביטחון פנים ואת נציגי החקלאים בסוגיה הזאת, ואני מאמין שיש לנו גם בזום אורחים שירצו להשתתף בדיון.

יעקב מרגי: אבקש ממשרד החקלאות שייתן לנו סקירה מה קורה בנושא הזה.

יעקב מרגי: קחו בחשבון שאני חי בנגב, במושב.

יעקב מרגי: אגיד לכם למה אמרתי את זה כהערת אזהרה, כי אגף התקציבים בדיון הקודם, בנושא של אנרגיות מתחדשות, אמר: רק צריך להבין ששימוש באנרגיית השמש גורם לתופעות של ניצול של משאב הקרקע.

יעקב מרגי: אמרתי לו: בנגב אין מצב סטטי.

יעקב מרגי: אם אתה לא תשתמש לתאים, זו קרקע שאתה מפקיר.

יעקב מרגי: ברגע שתנצל את כל הקרקעות ותהיה לך מצוקת קרקע, אני מפצה.

יעקב מרגי: אני יודע כשאני מפצה את החברות האלה לפרק את התאים ותשתמש בקרקע.

יעקב מרגי: הכול מופקר, הכול מוזנח, זיהום אוויר, מדורות, ביוב זורם, אין תשתיות, אין תכנון.

יעקב מרגי: מדקדקים באיכה.

יעקב מרגי: אמרתי את זה כדי לפרוק קצת מהדיון הקודם ולהיכנס לסוגיה הזאת.

יעקב מרגי: וקחו בחשבון שאני גר במושב שכל לילה מעירים אותי וכל יום יש בקבוצה של התושבים פריצה או גניבה.

רם בן ברק: השאלה אם לקרוא לזה פשיעה חקלאית זה נכון.

רם בן ברק: יש פשיעה במדינת ישראל, גונבים גם מחקלאים, גם מבתים.

יעקב מרגי: אתה צודק, רם.

יעקב מרגי: אבל אנחנו נמצאים כרגע בדיון בוועדת הכלכלה לדון רק בפשיעה אחת.

יעקב מרגי: בזה שאמרנו פשיעה חקלאית לא אמרנו שאין פשיעה אחרת.

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

צביקה כהן: שלום לכולם.

צביקה כהן: אני סמנכ"ל השקעות ומימון ואחראי על כל נושא הביטוח במשרד החקלאות.

צביקה כהן: אני עוסק פחות בפשיעה החקלאית, אני פה בגלל נושא הביטוח שלא כל כך צלח בשנים האחרונות עם הביטוח של הפשיעה החקלאית.

צביקה כהן: כל הסיפור של הפשיעה החקלאית לא יכול להיות מנוהל אם הוא לא מתוכלל.

צביקה כהן: יש מצד אחד את האכיפה, יש מצד שני את ההרתעה והענישה, ששניהם לדעתי לוקים בחסר אבל אני לא יודע לתת מספרים על הדברים האלה.

צביקה כהן: ויש הסיפור שאני חושב שצריך לגבות אותו בביטוח מיוחד נגד פשיעה חקלאית.

צביקה כהן: אין מוצר על המדף של ביטוח מפני נזק של זדון ונזק של שריפת מתבן.

צביקה כהן: זה ברור לכולם שזה איזשהו כשל שוק שצריך לשים את היד בכיס ולגרום לחקלאים לבטח.

צביקה כהן: לשם אנחנו לא מצליחים להגיע להסדרה מול האוצר, אבל אני לא רוצה להיכנס דווקא לפינה הזאת.

צביקה כהן: יש לנו פה בזום את רואי קריגר ממשרד החקלאות.

צביקה כהן: הוא בבידוד לכן הוא לא יכול היה להגיע.

צביקה כהן: הוא מנהל הפיצוח, מנהל המשטרה החקלאית שלנו.

צביקה כהן: הייתי שמח גם לשמוע אותו.

יעקב מרגי: בשמחה רבה.

צביקה כהן: אבל כפתיחה, אני חושב שכל הסיפור של הפשיעה החקלאית חייב להיות מנוהל בשלוש רגליים.

צביקה כהן: האחת היא האכיפה.

צביקה כהן: גם אחרי שתופסים מישהו, אם משחררים אותו אז גם האכיפה פשטה רגל.

קרן ברק: הרתעה.

יעקב מרגי: אין הרתעה.

צביקה כהן: אין הרתעה.

צביקה כהן: צריך גם לעטוף את זה בסוגים של ביטוחים כאלה ואחרים שייתנו גם את המענה.

צביקה כהן: הרי בסוף כששרפו לך את המתבן, זה שתפסו אולי ועשו אכיפה זה בסדר גמור, אבל המתבן שרוף והמתבן מבוטח מבחינה של ביטוח רגיל, אם יש קצר, הוא לא מבוטח מנזקי זדון.

יעקב מרגי: אין פוליסה?

צביקה כהן: אין.

צביקה כהן: מדובר פה על ביטוח אלמנטרי.

צביקה כהן: יש ביטוח רגיל, אנשים מבוטחים.

צביקה כהן: ביטוח אלמנטרי הוא ביטוח שמוחרג מנזקי פח"ע, נזקי זדון.

צביקה כהן: חברות הביטוח לא משלמים על זה.

צביקה כהן: לנו הייתה הצעה.

צביקה כהן: יש לנו חברת ביטוח ממשלתית לאתר נזקי טבע, שהיא תיתן ביטוח משנה למבטחים הרגילים של הביטוח האלמנטרי.

צביקה כהן: זאת אומרת, הביטוח האלמנטרי יבטח גם את נזקי הזדון האלה, אבל את התמורה אנחנו ניתן מהביטוח משנה של הקנט.

יעקב מרגי: האוצר לא אוהב את זה.

צביקה כהן: הוא אוהב את זה מאוד, הוא אמר לא עכשיו.

צביקה כהן: אני צוחק.

צביקה כהן: אנחנו לא הצלחנו להגיע איתם להסכמות בנושא של הביטוחים.

יעקב מרגי: נשמע את רואי קליגר.

רואי קליגר: שלום וברכה לכולם.

רואי קליגר: תודה רבה על הבמה שניתנת לחקלאות, למשרד החקלאות.

רואי קליגר: אנחנו הפה של החקלאים.

רואי קליגר: ראשית אפתח ואומר שמזה חמש שנים, לשמחתי הרבה, יש מציאות חדשה, יש מדיניות חדשה של שר חקלאות, מנכ"ל משרד החקלאות, וכולנו כפקידי המשרד משרתים זאת.

רואי קליגר: רק לפני מספר ימים שר החקלאות והשר לביטחון פנים ישבו בישיבה עם מפקד מג"ב, עם אנשי המקצוע, הצהירו הצהרות.

רואי קליגר: קודם כל, זה חשוב מאוד.

רואי קליגר: כשיש רצון טוב ויש יכולת, נוכל בסופו של דבר להביע את זה ובסוף להביא מזור לחקלאים.

רואי קליגר: אני בן של איכר מכפר בילו, אני יודע בדיוק מה הבעיה, אני יודע בדיוק נפשו של חקלאי.

רואי קליגר: וכמי שיודע, יחד עם שותפים רבים טובים ואחרים, אני בטוח שגם נוכל לעשות.

רואי קליגר: במפגש של שר החקלאות עם השר לביטחון פנים נקבעו דברים חשובים מאוד.

רואי קליגר: פעם אחת, זה קודם כל שיש אוזן קשבת, יש פורום של לפתור בעיות, להקשיב, לשמוע את הבעיות עם מפקד מג"ב.

רואי קליגר: הועלו מספר נושאים על מנת לתת מזור לחקלאי, ואני מדגיש, קודם כל אוזן קשבת לחקלאי.

רואי קליגר: אבל אין בדבריי לומר שאנחנו במקום גורמי האכיפה האחרים.

רואי קליגר: קודם כל מי שאחראי זה מג"ב.

רואי קליגר: בהגדרה מג"ב אחראי על המרחב הכפרי.

רואי קליגר: פעם שנייה, יתרון ענק שאנחנו, יחידת האכיפה של משרד החקלאות, עם יכולות ועם אמצעים ועם כישורים, יכולים להיות כמשלים, וכך אנחנו עושים.

רואי קליגר: אבל היום, ברגע שיש מדיניות של להיות זרוע פיקוח ואכיפה כשיתוף פעולה עם מג"ב, אני בטוח שבחודשים הקרובים כבר נוכל לתת מזור לחקלאים.

רואי קליגר: דבר נוסף שחשוב לי לומר.

רואי קליגר: חברי הטוב צביקה דיבר לפניי והזכיר את הנושא של הביטוח.

רואי קליגר: הייתי גם בפורומים שהביטוח הוא חלק בלתי נפרד, כי אנחנו שומעים למשל על בעלי הדרים ברפתות, שיש בעיה עם חברות הביטוח.

רואי קליגר: אבל אני רואה ששמוליק חברי, מנכ"ל קנט, נמצא איתנו.

רואי קליגר: הוא ודאי יוכל להגיד את זה טוב ממני.

רואי קליגר: אבל אם אני כפקיד משרד החקלאות יודע להגיד את זה בשצף דבריי, זאת אומרת שאפשר לעשות.

רואי קליגר: הדבר הראשון זה אוזן קשבת, דבר שני זה יכולת אכיפה תוך איגוד כוחות עם מג"ב, דבר שלישי זה מענה ביטוחי לחקלאים.

רואי קליגר: אז מבחינתנו כפקידי משרד החקלאות, שאנחנו משרתים את הגדרות שר ומנכ"ל משרד החקלאות, אני בטוח שזה ייראה וייעשה טוב יותר.

רואי קליגר: יש חבר נוסף שנמצא אתנו כעת בפגישה הזאת, יואל זלברמן, השומר החדש.

רואי קליגר: כן, נוצרה סיטואציה במדינה שיש מתנדבים ויש חיילים טובים שנכונים לעשות את העבודה תוך איגוד כוחות.

רואי קליגר: זה חשוב לכולנו ואנחנו לא מתביישים בזה.

רואי קליגר: אנחנו משתפים פעולה, יודעים לשתף פעולה.

רואי קליגר: דבר נוסף, בהמשך לפגישת שר החקלאות עם השר לביטחון פנים הייתה פנייה מסודרת לשר הביטחון.

רואי קליגר: יש יתרון שהם באותה מפלגה, וזה מצוין, אנחנו צריכים ליהנות מזה.

רואי קליגר: וכבר שר הביטחון נתן הנחיה לתגבר את מרחב התפר בעוד פלוגות של חיילים.

רואי קליגר: אחת הבעיות הקשות שאנחנו יודעים לסמן את החוט המקשר בין גניבות חקלאיות לבין המעבר של מרחב התפר לאזור יהודה ושומרון הוא מוחץ, ולכן הייתה פנייה של השר שלנו ראשית לתקן את הפריצות בגדר.

רואי קליגר: דבר שני, להגביר את התחזוקה של הגדר, קרי פלוגות חיילים שישמרו.

רואי קליגר: את זה הבטיח שר הביטחון לקיים.

רואי קליגר: אז אני מרגיש שאנחנו כבר על תשתית טובה על מנת להתקדם.

רואי קליגר: יש עוד דברים שהשרים סיכמו בנושא של להגביר את רף הענישה.

יעקב מרגי: תן לנו משפט מסכם מה אתה רואה בעשור האחרון, ירידה, עלייה, התייצבות, התמודדות.

רואי קליגר: בעשור האחרון, לצערי הרב, יש החמרה בפשיעה החקלאית.

רואי קליגר: נכון שמג"ב, חבריי הטובים, השותפים האמיצים, מעידים על ירידה, אבל הירידה היא ירידה מספרית.

רואי קליגר: נקעה נפשם של החקלאים לדווח מזה שהם מרגישים שאין מענה.

רואי קליגר: אז גם כאן כמענה לאור הפגישה של השרים סיכמו על יכולת מענה ותגובה של כוחות משטרה.

רואי קליגר: אבל הכי חשוב מבחינתי כפקיד משרד זה להשמיע לאוזני החקלאים, כי אני לוקח בחשבון שעל מה שאני אומר אני גם צריך להתחייב כנציג משרד החקלאות.

רואי קליגר: אני בטוח שיש אוזן קשבת, יש יכולות וניפגש בעוד חצי שנה בישיבה אצלך, אדוני חבר הכנסת יעקב מרגי, ונוכל להוכיח שאנחנו יודעים לעשות ונעשה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: נמצאת איתנו ראש מועצת עמק חפר, גברת גלית שאול, שממהרת לישיבה אחרת, אז נקדים אותה ברשותכם.

יעקב מרגי: בבקשה.

גלית שאול: תודה רבה.

גלית שאול: אני רוצה לברך קודם כל על הדיון החשוב הזה.

גלית שאול: לא מובן מאליו שוועדת כלכלה מתייחסת לנושא כזה משמעותי.

גלית שאול: אני שמחה גם על הדברים של הדובר הקודם, כי אני שמחה שיש לנו שוב משרד חקלאות שעוזר ודואג לחקלאים.

גלית שאול: אנחנו נמצאים פה בנקודה מאוד מאוד לא פשוטה.

גלית שאול: הפשיעה החקלאית אצלנו בעמק חפר היא עניין של יום יום.

גלית שאול: היא עניין שמבחינתנו מעסיק את החקלאים שלנו כל הזמן.

גלית שאול: זה חלק בלתי נפרד מהעבודה שלהם.

גלית שאול: כשאני מדברת על גניבה חקלאית אני לא מדברת על פריצות לבתים.

גלית שאול: אנחנו מדברים על טרקטורים וקלאב קארים.

גלית שאול: אנחנו מדברים על תוצרת חקלאית, על אבוקדו ופרי הדר.

גלית שאול: אני מדברת על נזקים אמיתיים שבסביבה שבה אנחנו נמצאים היום לא משווים אותם לפשעים הרגילים.

גלית שאול: אנחנו לא יכולים לדבר על אובדן חיים במקביל לזה, אבל גם פשיעה חקלאית הידרדרה לדברים מהסוג הזה.

גלית שאול: אנחנו כרגע נמצאים במצב לא פשוט שטיפול המשטרה לא ממצה.

גלית שאול: יש תהליך מסורבל.

גלית שאול: לוקח הרבה מאוד זמן עד שמוגש כתב אישום.

גלית שאול: החקלאים מאבדים את האמון שלהם, כבר לא מדווחים, ואחוז מאוד מאוד גבוה לא מגיע.

גלית שאול: המשטרה לא מסיירת בשטחים הפתוחים.

גלית שאול: לנו יש פה בעמק חפר סיירת שלנו, ויש פה גם אנשים שנמצאים כאן בדיון, חבר'ה שלנו, שיכולים לספר לכם מה הם עוברים בשטח.

גלית שאול: מבחינתנו הנקודה הזאת היא נקודה קריטית.

גלית שאול: החקלאות שומרת על השטחים הפתוחים.

גלית שאול: כשלנו יש בלגאן בקו התפר, ויש פה אנשים שיודעים, יואל שידבר אחריי מבין מה קורה לנו בקו התפר שהוא פתוח, כל האזור הזה מוצף פשיעה.

גלית שאול: אנחנו מבחינתנו חייבים את העזרה של המדינה להתמודד עם זה.

גלית שאול: מחייב לשים לב, יש לנו פה תופעה קשה מאוד של אופנועי שטח, רכבי שטח שנוסעים בפראות על השטחים החרושים, פוגעים, גורמים נזק רב לאזור החקלאי.

גלית שאול: אף אחד לא עזר לנו לטפל בזה.

גלית שאול: מבחינתנו עושים מבצע של אכיפה אחת לתקופה, וזה בסדר.

גלית שאול: וכל יתר הזמן יש סכנת חיים, יש פגיעה ברכוש החקלאי, יש נזק עצום לשטח עצמו ולציוד.

גלית שאול: החקלאים עצמם נאלצים להתמגן.

גלית שאול: פעם אחר פעם אנחנו שומעים על כאלו שמוציאים לעצמם עוד רישיון, כי הם פשוט חוששים ופוחדים שברגע האמת לא יהיה מי שיהיה לצדם.

גלית שאול: אני חושבת שהדיון הזה הוא דיון מבורך.

גלית שאול: סוגיות של ביטוח הן סוגיות חשובות ואיך יהיה הפיצוי, אבל אנחנו חייבים לשים על סדר היום ואני מקווה שמוזמנים לדיון גם אנשי החוק, המשטרה, שידעו להסביר איפה על סדר היום הנושא החקלאי.

גלית שאול: תודה.

יעקב מרגי: הם מוזמנים, כולם יתייחסו.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: כדי שזה יהיה בסיס לדוברים הבאים, התעוזה של הפשיעה החקלאית היא – אם החקלאים היו רוצים לעמוד על שלהם, זה היה נגמר בנפש.

יעקב מרגי: היום אתה רואה אותם במצלמות, אתה לא תצא.

יעקב מרגי: יש להם תעוזה.

יעקב מרגי: אין להם בעיה להיכנס גם בשעות של פעילות.

יעקב מרגי: תעוזה כזאת לא ראינו.

יעקב מרגי: משטרת ישראל כשרצתה להתמודד עם משפחות הפשע קיבלה החלטה והתמודדה.

יעקב מרגי: אם צריך החמרת ענישה, החמרת ענישה.

יעקב מרגי: אם צריך לתת כלים לחקלאים שיהיו מוגנים.

יעקב מרגי: היום כל אדם חושש.

יעקב מרגי: אני רוצה לעזור כאזרח לשמור על החוק, לעזור לזרועות הביטחון, אבל אני חושש, אני פסיבי.

יעקב מרגי: זה מנת חלקם של המושבים ושל הקיבוצים ושל כל יישובי הספר האלה ויישובי התפר, מנת חלקם היום-יומית.

אליעזר רוזנבאום: אני המשנה למנכ"ל במשרד לביטחון פנים.

אליעזר רוזנבאום: אני אפתח ואחר כך מיכל תמשיך בעניין הנתונים והדברים היותר מפורטים של המשטרה.

אליעזר רוזנבאום: כפי שנאמר על ידי ראש יחידת הפיצוח, הייתה פגישה בין השרים, והמדיניות גם של השר הנוכחי וגם של השר הקודם היא מאבק בלתי מתפשר בנושא של המאבק בפשיעה החקלאית, וגם כמובן בפשיעה החמורה והמאורגנת.

אליעזר רוזנבאום: הפעילות שאנחנו ביצענו במשרד בשנים של 2018 ו-2019, בנוסף כמובן למשטרה, כמה פרויקטים שקידמנו אותם והם הבאים.

אליעזר רוזנבאום: ראשית, עשינו פיילוט שהוא בשל כבר עם השומר החדש.

אליעזר רוזנבאום: אני מניח שהם יתייחסו.

אליעזר רוזנבאום: מדובר בפיילוט מצליח מאוד.

אליעזר רוזנבאום: השקענו גם שני מיליון שקלים לטובת הפיילוט.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו בהחלט נכונים להרחיב אותו גם למרכז וגם לדרום, כי אנחנו חושבים שברגע שאנשי השומר יתגייסו כמתנדבי מג"ב יהיו להם הסמכויות, והסמכויות הן בהחלט דבר מאוד משמעותי בנושא הזה.

אליעזר רוזנבאום: הדבר השני, כל שנה אנחנו ממשיכים להרחיב את בסיסי המתמיד, שאלה הבסיסים של מערך המתנדבים.

אליעזר רוזנבאום: מי שמכיר את מערך המתנדבים של מג"ב, אנשים מאוד איכותיים, מאוד מקצועיים.

אליעזר רוזנבאום: זה מכפיל כוח מאוד מאוד משמעותי בנושא.

יעקב מרגי: לא מספיק.

יעקב מרגי: הם טובים, הם איכותיים, רואים אותם, אבל לא מספיק.

אליעזר רוזנבאום: נכון, לא מספיק.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו משקיעים גם 1.5 מיליון שקלים בנושא הזה.

אליעזר רוזנבאום: דבר נוסף שהשקענו בשנים 2019-2018, השקענו 35 מיליון שקלים להקים מרכיבי ביטחון, בין אם זה גדרות, בין אם זה שערים, בין אם זה מצלמות.

אליעזר רוזנבאום: גם זה לא מספיק, אבל עשינו את המרב במגבלות התקציב.

יעקב מרגי: באתי היום לדיון עם החלטה נחושה לפנות גם לשר, גם לממ"ז אצלי בדרום וגם למפכ"ל על תופעת הפריצות במושב.

יעקב מרגי: כי זה הפך להיות יום-יומי.

יעקב מרגי: אתמול בשעה 21:00 אנחנו מקבלים התרעה שהייתה פריצה, אנשים עדיין לא הלכו לישון, הילדים עוד בכבישים.

יעקב מרגי: אני איש הדרום.

יעקב מרגי: כשהייתה פשיעה חזקה בנושא גניבת כלי רכב, צחי הנגבי היה השר, אני הייתי אז חבר כנסת חדש, והממ"ז היה משה קראדי.

יעקב מרגי: הכנסת "ישבה" על המשטרה יום-יום עם שאילתות ונדנדה, הקימו יחידה והתמודדו עם זה.

יעקב מרגי: שוטרים וגנבים זה הדנ"א.

יעקב מרגי: הפושעים האלה מבינים את החולשות שלנו.

יעקב מרגי: כמו שאנחנו יודעים איך הם מתנהלים, הם גם יודעים איך אנחנו מתנהלים ואיך המשטרה מתנהלת.

יעקב מרגי: אם הם רואים שאנחנו חיים עם זה בשלווה, הם יבואו עוד פעם.

אליעזר רוזנבאום: פרויקט נוסף שקיים כבר מספר שנים זה הקמה של מערך המצלמות עם מוקדים רואים.

אליעזר רוזנבאום: זה ברשות למאבק באלימות סמים ואלכוהול שכרגע עבר למשרד החדש של חיזוק וקידום קהילתי, אבל שנים רבות השקענו כספים רבים בנושא הזה שנשאו פרי.

אליעזר רוזנבאום: אין חולק שצריך להמשיך להיאבק ולהשקיע משאבים כדי למגר את התופעה.

אליעזר רוזנבאום: כשהיריעה קצרה מלהכיל אז אנחנו צריכים בסוף לנהל את הפעילות בכלל, לרבות הפשיעה החקלאית.

אליעזר רוזנבאום: מיכל, בבקשה.

יעקב מרגי: בבקשה.

מיכל ידיד: אני קצינת הח"מ של מג"ב, חקירות ומודיעין.

מיכל ידיד: אני אחראית על כל הנושא הזה במג"ב.

מיכל ידיד: קודם כל, אני מצטרפת לברכות ואנחנו כמג"ב שמחים מאוד על הדיון הזה.

מיכל ידיד: אנחנו באמת חושבים שהאחריות לטיפול בכל הפשיעה החקלאית היא באמת לא רק של משטרת ישראל.

מיכל ידיד: כמו שהוצג כאן יש פה מגוון גורמים, ובאמת שילוב הכוחות והזרועות בין כולם זה מה שיכול לעשות את שובר השוויון.

מיכל ידיד: אחת הסיבות שאני שמחה מאוד על הדיון, כי אולי זה המקום והבמה לציין את הדברים שכן עושים ושאולי לא מפורסמים חדשות לבקרים, וזה המקום שהייתי רוצה לציין אותם.

מיכל ידיד: דבר ראשון, במסגרת איגוד הכוחות שלנו אנחנו פועלים בשיתוף פעולה טוב מאוד עם צה"ל גם בגבולות וגם בקו התפר.

מיכל ידיד: יסלחו לי פה היושבים, לא כל דבר שאנחנו עושים אני אוכל לציין, אבל תהיו סמוכים ובטוחים שאם אני אומרת שיתוף פעולה זה קיים.

יעקב מרגי: תהיי סמוכה ובטוחה שאנחנו יודעים שנעשה.

מיכל ידיד: שיתוף הפעולה הוא לא רק לשבת בשיחות ולהגיד כמה קשה ובואו נתקדם, אלא באמת פעילויות מבצעיות שמן הסתם לא אוכל לפרט את התוכן ואת היכולות, אבל אנחנו כן משתפים פעולה.

מיכל ידיד: לכל צד יש היכולות המבצעיות שלו, ובאיגוד כוחות אנחנו מגיעים למקומות אחרים.

מיכל ידיד: אני בהחלט מקבלת מה שאתה אומר בנושא הפשיעה, כמי שעסקה כל החיים שלה בפשיעה חמורה ובארגוני פשיעה.

מיכל ידיד: צריך לפעול אחרת.

מיכל ידיד: באמת כך אנחנו פועלים.

מיכל ידיד: יש לנו יחידות מרכזיות במג"ב, כמו שיש במשטרה הכחולה, שפועלות ומוגדר להן הטיפול בפשיעה חקלאית.

מיכל ידיד: יש לנו כוחות רבים, יכולות מיוחדות שאנחנו מפעילים בתחום הזה.

מיכל ידיד: ציינת ואמרת שאתמול הייתה פריצה לבית אצלכם במושב.

מיכל ידיד: פריצה לבית זו לא פריצה חקלאית.

יעקב מרגי: זה לא בית.

יעקב מרגי: הוא נכנס למשק, לקח טרקטור, הזיז מכונית וגרם לה נזק, גרם נזק לכל הסביבה.

יעקב מרגי: ואין לו בעיה גם בשעה 21:00.

מיכל ידיד: צריך לשים לב לדיוק.

מיכל ידיד: זה שפרצו לבית במושב לא עושה את זה פשיעה חקלאית.

מיכל ידיד: זה שפרצו למשק וגנבו טרקטור או גנבו תוצרת, זו פשיעה חקלאית.

מיכל ידיד: לפעמים גם יש גרימת נזק כתוצאה מסכסוך בין שכנים.

מיכל ידיד: זה לא עושה את זה פשיעה חקלאית.

מיכל ידיד: נכון, הוא הצית לו את האסם או את הרכב, אבל המקור לזה הוא סכסוך אחר, סכסוך שכנים או אחר.

יעקב מרגי: תאמיני לי, אנחנו לא שם.

מיכל ידיד: לא אמרתי שאתם, אני רק מבקשת לדייק את הדברים.

מיכל ידיד: אנחנו פועלים רבות אל מול ראשי המועצות כדי שהחקלאים יגישו תלונות, כי יש לנו עניין בזה שיגישו תלונות, כי כך אנחנו יודעים מה מפת הפשיעה ואנחנו יכולים לטפל טוב יותר.

מיכל ידיד: אני כן חושבת, כמו שאמר פה חברי ממשרד החקלאות, שאם היו פה ביטוחים, היו נותנים אפשרות לחקלאים לבטח את המשקים שלהם, את הציוד שלהם, הרי שהיה להם אינטרס להתלונן.

מיכל ידיד: הרבה אזרחים, אגב, גם בפשיעה הרגילה, ואני באה גם מהתחום הזה, מי שאין לו ביטוח לאו דווקא מתלונן.

מיכל ידיד: כי מה הוא רוצה?

מיכל ידיד: הוא רוצה את הכסף בחזרה.

מיכל ידיד: אז אני חושבת שזה כן ייתן להם תמריץ.

מיכל ידיד: אני כן יכולה לספר לכם סיפור מהתקופה האחרונה.

מיכל ידיד: העבירות החקלאיות הן עבירות עונתיות ברובן, למעט ציוד שזה טרקטורים וציוד אחר, שזה לאורך כל השנה.

יעקב מרגי: הוא לא יכול לגנוב קלמנטינות כשזו לא העונה.

יעקב מרגי: זה חייב להיות עונתי.

מיכל ידיד: אם הוא יגנוב לימונים וזה לא בעונה, הוא מרוויח יותר כסף.

מיכל ידיד: יותר מזה, אם גונבים אבוקדו שהוא לא בעונה אז גם גרמו נזק וגם אי אפשר להשתמש בו, כי אם הוא לא יוצא בשל מהעץ אז כנראה לא יהיה בו שימוש.

מיכל ידיד: אז יש פה עבירה על עבירה.

מיכל ידיד: אבל זה לדיון אחר שאני מניחה שתזמין אותי.

מיכל ידיד: בעניין עבירות על הציוד החקלאי והפשיעה החקלאית, זה מחולק לשניים.

מיכל ידיד: יש הרבה גניבות של תוצרת, וראינו עלייה בגניבות התוצרת בתקופה האחרונה שזה בתקופת הקורונה שאנחנו יכולים להתייחס לזה בשני היבטים.

מיכל ידיד: פעם אחת, לאנשים אין כסף אז חלקם גונבים.

מיכל ידיד: ופעם שנייה, אנשים לא עובדים.

מיכל ידיד: הרבה אנשים היו בסגר.

יעקב מרגי: גניבה של ארגז שמישהו לקח לאכול?

יעקב מרגי: לא על זה אנחנו מדברים, זה לא הדיון.

יעקב מרגי: הדיון הוא שאדם בא למטע שלו ורואה שתי שורות גולחו תוך נזק אדיר למטע שלו.

מיכל ידיד: לגמרי.

מיכל ידיד: אבל אני אסביר.

מיכל ידיד: זה בכמה היבטים.

מיכל ידיד: בתקופת הקורונה ראינו שיש עלייה בפשיעה החקלאית, וזה בא בעיקר בגניבת התוצרת.

מיכל ידיד: ראינו אנשים גונבים תוצרת.

מיכל ידיד: כמו שאתה אומר, ארגז כזה, קילו לימונים או קילו אפרסקים.

מיכל ידיד: פעם שנייה, באמת המסה הגדולה.

מיכל ידיד: בנוסף גם אנשים לא עבדו, אז אנשים גם לא מבינים שללכת לשדה ולקטוף לך מהעץ שני קילו קלמנטינות זה נשמע סיפור נורא נחמד, לקחת את הילדים לטייל.

מיכל ידיד: אבל לא, אתה בא עם שני קילו, עוד אחד בא עם שני קילו, כך באים 20 אנשים וגמרו לו חצי שדה.

מיכל ידיד: אנשים לא מבינים את זה.

מיכל ידיד: פה אני רוצה לכוון את זה למקום שצריך קצת לצאת ולפרוץ מהגבולות שלנו ולנסות לראות איך אנחנו מכניסים את הנושא הזה גם לתשדירים.

מיכל ידיד: כשהייתי קטנה וראיתי שאסור לקטוף פרחי בר, לא קטפתי פרחי בר.

מיכל ידיד: כי פעם מבחינתנו ללכת לשדה ולקטוף פרחים היה לגיטימי, והיום אף אחד לא עושה את זה.

מיכל ידיד: אז צריך גם להכניס תשדירים.

מיכל ידיד: דבר שלישי הוא שהפשיעה החקלאית היא לאו דווקא ספורדית.

מיכל ידיד: העבירות נעשות על ידי כנופיות, בעיקר גניבת הציוד, וזה בדיוק כמו שציינת, חבר הכנסת מרגי.

מיכל ידיד: זה לא עבריין קם בבוקר, מחליט לקחת טרקטור והולך.

מיכל ידיד: זה אדמיניסטרציה שלמה.

מיכל ידיד: זה לחצות גבול.

מיכל ידיד: מרביתם באים מהרש"פ, ומרבית הציוד עובר לרש"פ.

מיכל ידיד: זה ממש קבוצות מאורגנות מאוד מתוחכמות.

יעקב מרגי: זה בתפר.

יעקב מרגי: בנגב זה אופי אחר.

מיכל ידיד: נכון.

מיכל ידיד: ומה שאנחנו עושים עכשיו, אנחנו מבינים שכל השב"חים האלה באים וגונבים כאן, אז עכשיו למשל, כחלק מהעשייה שרציתי לציין כאן, במאי האחרון הקמנו יחידת הח"מ באיו"ש, יחידה שעובדת בשיתוף פעולה עם הצבא כדי לבצע חקירות יותר ממוקדות, יותר אינטנסיביות, יותר כוחות שם, כדי למנוע את חדירת השב"חים.

מיכל ידיד: ואם כבר חדרו, גם לחקור אותם כמו שצריך ולא לסגור את התיקים האלה.

יעקב מרגי: את מכירה את סוגיית הגדר באזור מיתר, בדרום הר חברון?

יעקב מרגי: הגדר שהייתה ולא קיימת, וכולם חיים עם זה בשלום.

מיכל ידיד: אני לא יודעת איך לענות לך על זה, כי זה לא בחצר שלי.

מיכל ידיד: ב-2017, כמו שציין גם מפקד מג"ב, הוקם מרכז בינה.

מיכל ידיד: ציינת בהתחלה ואמרת שכאשר הייתה פעילות כנגד ארגוני פשיעה, אז קמו והקימו יחידות ועשו.

מיכל ידיד: אז גם פה עשו, אי אפשר להגיד שלא.

מיכל ידיד: הקימו מרכז בינה, ובאמת מאפס, באמת מכלום, מרכז בינה שנמצא במג"ב, שמאגד בתוכו יכולות טכנולוגיות מבצעיות מקצועיות.

מיכל ידיד: להגיד לכם שהגענו לטופ?

מיכל ידיד: לא.

מיכל ידיד: לי כקצינת הח"מ של מג"ב יש עוד כוונות להקים יחידות מיוחדות, עם יכולות אחרות.

מיכל ידיד: כי כמו שציינתי פה, העבריינים הם לא עבריינים פשוטים, אלה עבריינים מאוד מתוחכמים, מפעילים רשתות של טלפונים, ממש כמו בפשיעה המאורגנת.

מיכל ידיד: וכרגע זו גם בעיה תקציבית.

מיכל ידיד: כולכם יודעים, אין תקציב מדינה, אין תקציב למשטרה.

מיכל ידיד: כל דבר שרוצים לעשות זה תלוי תקציב.

מיכל ידיד: זה מאוד מאוד קשה.

מיכל ידיד: אבל יחד עם זאת אנחנו בשיתוף פעולה עם כל מי שרק ניתן, כמו שציינו פה.

מיכל ידיד: אנחנו עובדים עם השומר החדש, עשינו פיילוט בצפון והכנסנו אותם כמתנדבים אצלנו.

מיכל ידיד: וכל הרעיון של להכניס אותם כמתנדבים זה גם לתת להם סמכויות וגם בנושא הביטוח, שאם חלילה קרה משהו יש להם ביטוח.

מיכל ידיד: זה גם מתוקצב, זה תוקצב בערך בשני מיליון.

מיכל ידיד: אם אנחנו רוצים להכניס עוד אנשים כאלה, זה תלוי בתקציב.

מיכל ידיד: לא באתי לבכות פה על תקציב, שלא זה מה שישתמע.

מיכל ידיד: פעלנו לכיוון הסדר מותנה.

מיכל ידיד: כשאמרתי בהתחלה שאני שמחה על הדיון הזה, כי צריך פה שילוב זרועות, אז אנחנו מדברים על מערכת אכיפת החוק שאני מייצגת אותה כרגע.

מיכל ידיד: יש פה משרד המשפטים, צריך את משרד החקלאות, צריך את משרד האוצר.

מיכל ידיד: הסדר מותנה – יש עבירות שקשה מאוד להוכיח אותן, כמו נושא הפלישות לקרקעות.

מיכל ידיד: קשה להביא ראיות, קשה להביא עדויות, וגם גניבות ספורדיות של תוצרת חקלאית.

מיכל ידיד: אז בעבר אם התיקים האלה היו נסגרים במשטרה כחוסר עניין לציבור, כי היינו יודעים שקשה מאוד להגיש כתב אישום כי אין לך הרבה ראיות, לבית המשפט כמובן זה לא מגיע, וגם אם הגיע אליו, כפי שנאמר פה, הענישה היא לא מרתיעה.

מיכל ידיד: עבריין, מה לעשות, זה מה שהוא יודע לעשות.

מיכל ידיד: הוא לא יתחיל לעשות דברים אחרים, הוא לא יתחיל להיות מורה בבית ספר, כי הוא יודע להיות גנב.

מיכל ידיד: סליחה שאני אומרת את זה.

יעקב מרגי: אבל הוא לא אוהב לשבת מאחורי סורג ובריח לחמש שנים.

מיכל ידיד: נכון, אבל הוא לא יושב חמש שנים, זאת בדיוק הנקודה.

מיכל ידיד: אם היו שופטים לאותו לחמש שנים, כנראה הוא היה חושב פעמיים אם לבוא לשטח חקלאי ולגנוב שתי שורות של אבוקדו.

יעקב מרגי: אגיד לך מה אני אומר למשרדי הממשלה שאומרים לי שיש להם קושי כזה.

יעקב מרגי: אנחנו מסכימים שאין הרתעה, אנחנו גם מרגישים שאין הרתעה.

יעקב מרגי: מה עושים כדי לחזק את ההרתעה?

יעקב מרגי: תקימו צוות מומחים, תחקרו, תקבלו החלטות.

יעקב מרגי: ואם הגעת למסקנה שהענישה לא מספקת, אנא תתכבדו, תבואו לשר לביטחון הפנים שיביא לממשלה יחד עם שר המשפטים שינוי חקיקה, ואם צריך גם מאסר, כמעט אמרתי מוות בתלייה.

יעקב מרגי: הייתי אומר לו מוות בתלייה.

מיכל ידיד: אני שמחה שקלעתי לדעת גדולים.

מיכל ידיד: אני שמחה מאוד על הדיון הזה.

מיכל ידיד: אנחנו מבינים שאין פה הרתעה, ולכן יזמנו כמה דברים ואנחנו עושים.

מיכל ידיד: אז ההסדר המותנה – כיום מה שקורה הוא שעבריין לא צריך להגיע לבית משפט.

מיכל ידיד: עבריין זה גם מי שגנב שני קילו קלמנטינות.

מיכל ידיד: ברגע שהוא מודה במה שהיה, הוא מוגש, הוא מגיע לתובע והתובע מקיים נגדו הליך משפטי קצר.

מיכל ידיד: גם לא תמיד מפריע להם לשבת חמש שנים, אני מכירה את הקבוצה הזאת.

מיכל ידיד: מה שכן מפריע להם הוא שנוגעים להם בכיס, ואז הם משלמים פיצוי לחקלאי, וחוץ מהפיצוי לחקלאי הוא גם משלם קנס וגם לפעמים נותנים לו עבודות כאלה ואחרות.

מיכל ידיד: בימים אלו אנחנו מנסים לקדם את כל נושא הקנסות המנהליים.

מיכל ידיד: קנסות מנהליים, כמו שמתבצע בקורונה, כמו שמתבצע בשימוש בסמים קלים.

מיכל ידיד: בזמנו, כשאיילת שקד הייתה שרת המשפטים, הוגשו תקנות לאישור, אושרו.

מיכל ידיד: איפה שהוא זה נשכח וכרגע צריך לתקף אותן מחדש.

מיכל ידיד: אז אנחנו כמשטרת ישראל התחלנו שוב, הרצנו בעידודו של מפקד מג"ב את כל נושא הקנסות המנהליים מול משרד המשפטים.

מיכל ידיד: ברגע שיאשרו אותם אנחנו במקביל גם מנסים למצוא תקציב, כי בסוף גם צריך איכשהו לאכוף את זה.

מיכל ידיד: צריך לרשום דוחות מיוחדים.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: כדי שתבינו, סיפר לי חקלאי מהדרום בנגב המערבי, שתפסו על חם את הגנבים ונאלצו להפעיל כוח.

יעקב מרגי: יש תלונה על הגניבה, נגרם נזק.

יעקב מרגי: עם מה מתמודד עכשיו החקלאי?

יעקב מרגי: עם תביעה אזרחית של העבריין נגדו, והוא שולח לו שליחים ואומר לו: אם אתה רוצה לסגור את התיק, 250,000 שקל.

יעקב מרגי: גם דפקו לו את המשק, גם קרעו אותו במכות, ועכשיו הוא מתחיל להסס.

יעקב מרגי: הוא לא מגיב, כי הוא פייטר, הרי הוא התמודד עם הגנב, אז נותנים לו התראות אחרות, שורפים לו את המכונית.

יעקב מרגי: הוא אומר: התסכול הוא שאני מרגיש שאני לבד.

יעקב מרגי: אף אחד מגורמי האכיפה לא איתי.

רם בן ברק: למה אנחנו לא איתו?

רם בן ברק: למה הכנסת לא איתו?

יעקב מרגי: לכן אנחנו פה, מנסים להיות איתו.

רם בן ברק: צריך להסתכל על כל העניין הזה של הפשיעה החקלאית בכמה ממדים.

רם בן ברק: קודם כל, יש פשיעה חקלאית ויש טרור חקלאי וזה לא אותו דבר.

רם בן ברק: טרור שהוא על רקע לאומני של שריפת מתבנים או שריפת ציוד זה צד אחד של העניין, ויש הפשיעה החקלאית ויש הרבה מאוד פרוטקשן חקלאי ששורפים בגלל שלא משלמים שמירה ואין טיפול מערכתי לכל הסיפור הזה.

רם בן ברק: אי אפשר לטפל בדבר הזה שישימו עוד שומר של השומר החדש על איזושהי גבעה, כי הם ילכו לגבעה אחרת, כמו שכולנו יודעים, ואי אפשר להתמודד בפשיעה כשאתה אומר שאתה לא מטפל בפשיעה במגזר הערבי, כי בסוף אחד קשור בשני ואין ואקום.

רם בן ברק: צריך לקחת את כל העניין הזה של הפשיעה במדינת ישראל בצורה הרבה יותר רצינית מהבחינה הזאת שאנחנו בכנסת צריכים לחוקק חוקים שיחמירו את הענישה עם העבריינים כדי שייתנו לבתי המשפט את האפשרות להטיל עונשים, כי אין היום שום הרתעה.

רם בן ברק: אדם גונב טרקטור ואחרי יומיים הוא בחוץ ונגמר הסיפור.

רם בן ברק: אז אנחנו צריכים לקחת על עצמנו לחוקק את החוקים המתאימים, בתי המשפט צריכים לתת את העונשים המתאימים, המשטרה צריכה להתייחס לדבר הזה אחרת לגמרי, כמו שאתה הזכרת את משפחות הפשע.

רם בן ברק: גם כאן חלק גדול מהפשיעה מנוהל על ידי משפחות פשע, גם הפרוטקשן, גם הצעירים האלה שלוקחים טרקטורים ומוכרים אותם ברשות הפלסטינית.

רם בן ברק: צריך להסתכל על זה ולהפעיל כלים שמתאימים לרמה כזאת של פשיעה.

רם בן ברק: הפשיעה תפסה נפח שחייבים להפעיל גם מודיעין וגם אכיפה וגם חוקים.

רם בן ברק: צריך את כל המכלול.

רם בן ברק: זה לא ילך רק אם עכשיו המג"ב יעשה איזשהו הסכם עם השומר החדש והם יעבדו בשיתוף פעולה.

רם בן ברק: זה לא נעצר שם.

רם בן ברק: זה הרבה יותר רחב מזה, וצריך להסתכל על זה בצורה כזאת ולקחת את זה כפרויקט לאומי.

יעקב מרגי: לשם אני חותר.

רם בן ברק: החקלאים קורסים.

רם בן ברק: גם ככה קשה להם, מזג האוויר ומחירים ותחרות וייבוא, ועכשיו גם שורפים להם את המתבנים וגונבים להם את התוצרת והם פשוט קורסים.

רם בן ברק: הרבה אנשים עוזבים את זה כי זה לא כדאי להם, וחייבים להסתכל על זה אחרת לגמרי.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: סופר, בבקשה.

אופיר סופר: תודה רבה על הדיון החשוב הזה.

אופיר סופר: בבוקר הייתי בדיון על הנושא של הרשות להסדרה בנגב, שם דווקא מתארים מציאות אחרת לגמרי, שהכול דבש, ואני פתאום מנסה להרגיש פה את הפער.

אופיר סופר: אז במה שנאמר בוועדה הזאת אני מתחבר למה שרם אמר עכשיו, שבסוף צריך לזכור שהדבר הזה קורה בגליל וקורה בנגב.

יעקב מרגי: בקו התפר גם כן, מחברון בואכה שומרון.

אופיר סופר: אני מסתכל בטוויטר ואני רואה אירוע שהעלה גיא ורון על אירוע של פרוטקשן בצומת עמיעד.

אופיר סופר: בסוף הכול זה אותו סיפור, ואני לא רואה שום פתרון אחר מלבד הקמה של יחידה.

אופיר סופר: עוד קצת ועוד קצת, זה לא מה שישנה.

אופיר סופר: הקמה של יחידה שהפרקליטות תתחיל להתייחס אחרת לאירוע.

אופיר סופר: אבל באמת צריך להיות פה מהלך אסטרטגי משמעותי.

אופיר סופר: צריך להגיד את האמת, הדבר הכי משמעותי שקרה בהקשר הזה, לפחות לתחושתי, אני אומר את זה מתוך תחושה ולא מתוך ידיעה, שהכי גרם למאבק בהתמודדות מול פשיעה חקלאית, זה היה הקמתו של השומר החדש.

אופיר סופר: זה אחלה לאזרחות הישראלית, אבל זו בושה למשילות הישראלית.

אופיר סופר: וזה שילוב של משרד המשפטים עם משרד לביטחון פנים, יחד עם משרד החקלאות.

אופיר סופר: תודה רבה.

יעקב מרגי: אבו, בבקשה.

אבשלום וילן: תודה, אדוני היושב-ראש.

אבשלום וילן: הדיון הזה הוא חשוב מאוד, אבל הבעיה היא שמדי תקופה אני משתתף בדיון, זה בערך כמו על נזקי מזג האוויר.

אבשלום וילן: המסקנה היא בסדר, אבל הדברים בחלקם קורים והרבה מאוד לא קורים.

אבשלום וילן: מה פירוש הדבר?

יעקב מרגי: אנחנו מתכנסים בשביל הדברים שקורים.

אבשלום וילן: למשל, חלקו של מג"ב בנושא.

אבשלום וילן: לפני שנתיים-שלוש השתתפתי בוועדת שרים לענייני חקיקה.

אבשלום וילן: גלעד ארדן היה השר לביטחון פנים, איילת שקד הייתה שרת המשפטים.

אבשלום וילן: זה לא טרור כמו שאנחנו מכירים, זה פרוטקשן מכוער של כסף, של כנופיות פשע.

אבשלום וילן: אין פה כרגע נציגים מהגליל העליון כמעט, פרט לחבר הכנסת סופר.

אופיר סופר: אין עוד נציגים בכנסת מהגליל חוץ מחבר הכנסת סופר.

אבשלום וילן: לצערנו.

אבשלום וילן: אבל מה שקרה בגליל בשנים האחרונות עם הטבעות של טרקטורים בתוך מאגרים, שריפה שלוש-ארבע פעמים של בתי אריזה בראש פינה בסכומי עתק, שאין שום אפשרות לבטח אותם, וכל ההצעות שהצענו שקרן נזקי טבע תקבל אישור מדינה, הפקידות עצרה.

אבשלום וילן: אני לא מתווכח אף פעם עם פקידים.

יעקב מרגי: אתה יודע למה זה מקומם ומזעזע?

יעקב מרגי: הפזורה הבדואית היא גדולה, היא רחבה, שטח ענק, הרבה יישובים.

יעקב מרגי: בגליל יודעים להצביע בממוקד ולא רוצים להתמודד עם הבעיה.

אבשלום וילן: יודעים בדיוק מי הכנופיות.

יעקב מרגי: לא רוצים להתמודד עם הבעיה.

אבשלום וילן: יודעים בדיוק מי השתחרר מהכלא, יודעים בדיוק איפה מחזיקים את הנשק, יודעים הכול ובכל אופן לא פועלים.

אבשלום וילן: אם מג"ב מקבל את הסמכויות, מג"ב יודע לפעול.

אבשלום וילן: במקומות שמג"ב פועל באופן אקטיבי הוא מציע לטפל.

אבשלום וילן: אבל למשטרת ישראל תמיד יש בעיות כוח אדם.

אבשלום וילן: אני זוכר שבאותה תקופה היו אירועים בירושלים, הוציאו את מג"ב לחודש בירושלים ואז באותם שטחים בנגב ובמקומות אחרים החגיגה התחילה.

אבשלום וילן: כי ברגע שמג"ב נכנס כמו שצריך ומטפל, רואים את התוצאות.

אבשלום וילן: זה המון עניין של סדרי עדיפויות וזה לא יעזור כלום.

אבשלום וילן: עם כל הכבוד לכל המתנדבים, זה מאוד חשוב, בסוף זה טיפול של מדינה.

אבשלום וילן: אם המדינה וכוחות הביטחון המיוחדים שלה, קרי מג"ב ואחרים, לא מסוגלת לטפל בזה, אז זה בדיוק מה שאמרת.

אבשלום וילן: יש עכשיו גניבות אבוקדו, כי אבוקדו במחיר טוב, אלה פחות או יותר הדברים הקטנים.

אבשלום וילן: בדברים הגדולים מול כנופיות הפשע, מול הפרוטקשן, מול השריפה של מתבנים שלמים, זה הכול פרוטקשן.

אבשלום וילן: זה מודיעין ומג"ב טוב.

אבשלום וילן: אם המשטרה אכן תשים את זה בראש סולם העדיפויות תראה שמהר מאוד הדברים משתנים.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: הדיון הזה יהיה עם סיכומים ומטלות, עם שיעורי בית.

אופיר סופר: לפני שלב המטלות אנחנו רוצים לצאת.

יעקב מרגי: המטלות לא יהיו אליכם.

יעקב מרגי: יואל זלברמן, בבקשה.

יואל זלברמן: צהריים טובים.

יואל זלברמן: אתחיל בכמה נתונים כדי לחבר אתכם לתקופה.

יעקב מרגי: כמו שאתם יודעים, השומר החדש מתעסק עם הרבה תחומים, לא רק אבטחה.

יעקב מרגי: סיפר לי חקלאי במושב שהוא היה על סף ייאוש, היו לו שטחים מלאים גידולים וכוח אדם אין.

יעקב מרגי: הכול כמעט ירד לטמיון.

יעקב מרגי: אמר לו אדם בשיח לפי תומו ושאל: מה אתה עושה פה?

יעקב מרגי: אמר לו: אני מהשומר החדש.

יעקב מרגי: הוא סיפר לו שהוא מיואש, והעמידו לו צוותים של מתנדבים בשכר, החיה אותו.

יעקב מרגי: הוא סיפר שאותו אדם הציל אותו, החיה אותו.

יעקב מרגי: החקלאים מיואשים.

יעקב מרגי: אוהבים את זה, מכורים לזה, קצת מזוכיסטים, ונקודות אור כאלה נותנות להם עוד תקווה.

יעקב מרגי: יואל, תרשה לי, זה היה בנימה אישית.

יעקב מרגי: בבקשה.

יואל זלברמן: בשמחה.

יואל זלברמן: אני אמשיך את מה שאמרת.

יואל זלברמן: אני חושב שחקלאים הם אחת האוכלוסיות הכי בודדות.

יואל זלברמן: הם לא מגיעים לבניין משרדים ופוגשים בו את החבר'ה, הם יוצאים לשדה ועובדים שם מצאת השמש ועד השקיעה.

יואל זלברמן: נכון, אתה צודק, הם מאוד מאוד בודדים.

יואל זלברמן: אני חושב שחלק מרכזי זה לאפשר את הבדידות הזאת ולשמור עליהם.

יואל זלברמן: אנחנו נוגעים במשהו כמו 1.5 מיליון דונם שטח חקלאי, מעבר לשיתוף פעולה עם קק"ל ודברים אחרים, ואנחנו נושמים וחיים את הדברים בשטח.

יואל זלברמן: אני רוצה לעשות חלוקה לכמה פרקים קטנים ומהירים.

יואל זלברמן: הדבר הראשון, כדי להבין מה קורה בתקופה הזאת לעומת התקופה הקודמת, אנחנו מזהים לפחות 25% גדילה בכמות הגניבות.

יואל זלברמן: אגב, בעיקר מה שאתה אמרת, בגניבות של היבולים, בגניבה של הפירות, בגניבה של הירקות.

יואל זלברמן: רכב שעוצר בתוך מטע, קוטף טון לימונים ובורח איתו מהשטח.

יואל זלברמן: חשוב לציין שלצד הגדילה ב-30% לפחות, אנחנו בעצמנו תופסים לפחות 50 גניבות בחודשים הבודדים האחרונים שאנחנו מדברים עליהם, ובתקופה הזאת כל תפיסה של גניבה כזאת לא נחשבת אירוע של גניבה, כי האדם נתפס, אז היא יורדת מהנתונים.

יואל זלברמן: המאבק הגדול שלנו, חוץ מהמניעה של הפשיעה, זה כמו שנאמר פה על ידי לא מעט מהאנשים, לשכנע את החקלאים לצאת ולדווח.

יואל זלברמן: חקלאים לא מוכנים לצאת ולדווח על הפשיעה החקלאית, כי יש להם חוסר אמון במערכת והם מרגישים שזה בזבוז של יום עבודה.

יואל זלברמן: כשבודקים את הנתונים אתה מגלה שאחוז הפשיעה הוא הרבה יותר גדול ממה שהמערכת בכלל תופסת.

יואל זלברמן: כל עוד לא מדווחים, אז המערכת מתייחסת לזה כמשהו שולי.

יעקב מרגי: בפרקטיקה שצברתם, תרום לנו לדיון, מה אתה היית מציע לעשות היום לו יצויר שבאמת הממשלה רוצה להתמודד עם זה?

יעקב מרגי: מה אתה היית מציע שיקרה שלא קורה?

יואל זלברמן: אגיד שלושה דברים, ורם בן ברק התייחס לזה.

יואל זלברמן: יש פה בשטח הרבה מאוד פעולות שהן לא פשיעה חקלאית, הן ממש טרור חקלאי.

יואל זלברמן: כשחותכים לחקלאי שישה קילומטר גדר בחוקוק, זה הרבה יותר חמור מפשיעה חקלאית.

יואל זלברמן: זה ממש מאמץ להשתלט על הקרקע.

יואל זלברמן: כשמציתים למישהו את המרעה 30 פעמים הדבר הזה נסגר מחוסר עניין לציבור ולא נחשב פשיעה חקלאית ויורד מהנתונים של המשטרה, הדבר הזה ממוטט את הבוקר.

יואל זלברמן: אנחנו רוצים קודם להבהיר שהמשטרה צריכה לאסוף את כל האירועים השליליים שקורים בשטח של חקלאי ולקחת אותם כאירועים.

יעקב מרגי: זה לאבד את המשילות בידיים.

יעקב מרגי: כשהמשטרה סוגרת דבר כזה מחוסר עניין לציבור, זה לאבד את המשילות בידיים, ממש בידיים.

יואל זלברמן: דבר שני, חשוב להבין, האדוות של הפשיעה החקלאית הן הרבה יותר גדולות מהחקלאי.

יואל זלברמן: יש לנו דיווחי אמת, וראיתי את הדבר הזה בעיניים.

יואל זלברמן: אני מזמין את מי שרוצה לסיור לראות את מאות הדונמים שהוקמו בנגב במים גנובים של שטחי קנביס באזור מצפה רמון, באזורים שהם מדרום לרביבים, ביר הדאג'.

יעקב מרגי: זה אקס טריטוריה לפשיעה שם.

יואל זלברמן: הכול מציוד חקלאי שנגנב מחקלאי ניצנה, הכול מציוד חקלאי שנגנב מהחוות של אזור רמת הנגב עד מצפה רמון, שפת המדבר.

יואל זלברמן: מוקמות תשתיות עם הציוד של החקלאים בגניבת מים מהמדינה.

יואל זלברמן: זו סיטואציה הפוכה לגמרי.

יואל זלברמן: כמו שאמרו פה אנשים, זה נכון, יש כאן הכרח של המדינה להבין שהיא איבדה שליטה באזורים גדולים במדינה.

יואל זלברמן: אמרתם הגליל העליון.

יואל זלברמן: בגליל העליון חברות שכולנו מכירים פה, מהבדיקה שעשינו עם ירידה לעומק לפרטים משלמות סדר גודל של 50,000 שקל פרוטקשן בחודש.

יואל זלברמן: אלה העלויות, רק שתבינו.

יואל זלברמן: כלומר, המערכת של המדינה מתפרקת לה ממש בידיים.

יואל זלברמן: הדבר השלישי והאחרון, ואני אהיה פרקטי.

יואל זלברמן: אנחנו כבר התחלנו את התהליך יחד עם מג"ב והמשטרה הכחולה.

יואל זלברמן: חשוב להגיד שהשינוי שעשו במשטרה הכחולה ובמג"ב החלישה מאוד מאוד את מג"ב.

יואל זלברמן: ישראל יצחק, שהיה מפקד מג"ב, היה סמפכ"ל המשטרה, הוא חבר אסיפה שלנו.

יואל זלברמן: אני עובד איתו צמוד גב לגב.

יואל זלברמן: הוא המנטור שלי באיך לייצר את התשתית של ביטחון הפנים, ואנחנו מסכימים שצריך להקים.

יואל זלברמן: כמו שבשבוע הבא אני יוצא לג'נין לשבועיים עם אחת היחידות המיוחדות, אני מילואימניק מ"פ בשייטת, אותו דבר אנשים משתחררים ממילואים היום בגיל 36, 37.

יואל זלברמן: אין שום סיבה בעולם שהם לא ימשיכו את דרכם בלי לקבל ימ"מ בהתנדבות לעשות מערך מיוחד.

יואל זלברמן: זה עוד לא בנוי לזה, אבל לעשות מערך מיוחד שזה יהיה ממש בגדר חטיבה של 1,500 משתחררי מילואים שממשיכים ל-12 ימים התנדבות בשנה.

יואל זלברמן: זה לא יותר ממה שנותנים במילואים רגילים במהלך השנה.

יואל זלברמן: 12 יום מילואים בשנה שהם עושים תחת מג"ב.

יואל זלברמן: הדבר הזה ידרוש קצת יותר ג'יפים, קצת יותר חליפות מג"ד, אם-16 והכשרות, אבל בגלל שאנחנו מבינים שהתשומות כדי להגדיל את התקנים הוא חסר סיכוי, ובגלל שהמרחק הוא כל כך גדול אל מול נושאים שקשורים לביטחון ובטיחות באזור ירושלים, אם זה קשור לפשיעה של סמים או אמל"ח וכן הלאה, שזה נמצא בעדיפות יותר גבוהה, אנחנו יודעים שהשטחים הפתוחים נמצאים בדרגה נמוכה בסדרי העדיפויות.

יואל זלברמן: אני רואה פה שמתייחס אליאור ארזי מעמק חפר.

יואל זלברמן: ברגע שחבורת אנשים מתארגנת, מתלכדת ביחד ויוצרת מערך משותף שהוא אינטנסיבי ואנשים יוצאים מזמנם החוצה לשטח, זה אחרת.

יואל זלברמן: התחנות, כמו שאתם יודעים, נסגרות באזור 22:00 בלילה, בעיקר באזורים שהם סמוכי גדר.

יואל זלברמן: כלומר, אם אין שם ניידת של מתנדבים שמסתובבת בשטח, המש"ק חוזרת ב-08:00 בבוקר.

יואל זלברמן: זה דבר מטורף.

יואל זלברמן: מ-18:00 עד 06:00 צריך לייצר מערך של לא פחות מ-1,500 אנשים שמוגדרים ביחידה הזאת של תפיסת השטחים הפתוחים כתפיסה מרחבית.

יואל זלברמן: אתה יכול לדלג ממועצה אחת לשנייה.

יואל זלברמן: הדבר הזה, כמו שאמרו כבר, עובד וזו הצלחה גדולה.

יואל זלברמן: ההיקפים קטנים מדי בגלל חסמים.

יעקב מרגי: תודה, יואל.

יעקב מרגי: הגר יהב, בבקשה.

הגר יהב: תודה, אדוני היושב-ראש.

הגר יהב: תודה על קיום הדיון הזה.

הגר יהב: הדיון הזה הוא כמובן המשך של דיונים קודמים שהתקיימו גם בקדנציה הקודמת.

הגר יהב: שתי בעיות מאוד עיקריות בסוגיה של הפשיעה החקלאית.

הגר יהב: האחת, עבירות הפשיעה החקלאית הן הכי קלות ומשתלמות לביצוע.

הגר יהב: עד שלא נפרק את המשוואה הזאת אנחנו כל הזמן נמשיך לרדוף אחרי הזנב של עצמנו.

הגר יהב: בהקשר הזה, על מנת לטפל בכך שהעבירה היא משתלמת, אנחנו רתמנו את היחידה להסדר מותנה, כפי שהציגה ניצב משנה מיכל ידיד, ויש שינוי מציאות בשטח במובן שחקלאים כן מקבלים פיצוי כלכלי על העבירות שנגרמו להם.

הגר יהב: אבל הדבר הזה בא רק בעבירות מאוד מאוד קטנות.

הגר יהב: דבר נוסף שהוא מאוד בעייתי, יש שחיקת אמון מאוד מאוד גבוהה בין החקלאים לבין המדינה בהקשר הזה.

הגר יהב: לחקלאי לא משנה האם בתוך שרשרת הטיפול השופט נתן עונש חלש מדי או החוקר פספס משהו או השוטר לא מצא.

הגר יהב: בשבילו זו המדינה, ולכן עלינו לעשות הרבה צעדים במקביל.

הגר יהב: כל דבר בפני עצמו לא יהיה יעיל.

הגר יהב: אנחנו העברנו בכנסת הקודמת, לפני שעברנו את שלושת סבבי הבחירות האחרונות, את חוק החמרת הענישה, חוק פרטי שעבר בקריאה ראשונה.

הגר יהב: ברשותך, היושב-ראש, מאוד אשמח להביא לך את החוק הזה ושאתה תוכל להמשיך ולהגיש אותו.

יעקב מרגי: יחד עם כל חברי הוועדה.

הגר יהב: חד-משמעית.

הגר יהב: זה חוק שיש בו הרבה מאוד מרכיבים, שרק הפרסום שלו הביא לכך ששופטים שינו את הגישה והחלו לעשות קצת שינויים בעניין הזה של ההחמרה.

הגר יהב: אחד הדברים שמאוד חסר, מג"ב יודעים להגיד לנו כמה כתבי אישום הוגשו.

הגר יהב: אבל מה שאנחנו לא יודעים זה איך הם נגמרו.

הגר יהב: האם נסגר מעגל ההרשעה או לא נסגר מעגל ההרשעה.

הגר יהב: אם הוגשו 160 כתבי אישום, אבל בסופו של דבר היו הסדרי טיעון מקלים, אז לא עשינו בזה כלום.

הגר יהב: לכן אם אפשר שהוועדה תקרא למשרד המשפטים להתחיל לעשות מיפוי של איך התיקים בפשיעה החקלאית שהגיעו למערכת המשפט נסגרו.

יעקב מרגי: נשמע אחרייך את פרקליטות המדינה.

הגר יהב: דבר נוסף, אני ממשיכה את מה שאמר יואל זלברמן.

הגר יהב: בתקופה של המפכ"ל הקודם אלשיך, הוא שינה את תפיסת ההפעלה של מג"ב ואמר שלדוגמה בזכרון יעקב, אם הייתה שם יחידה כפרית, הוא אומר שצריך שמפקד התחנה יתכלל את הכוח, ואז מפקד התחנה עושה סקר בקרב התושבים, רואה מה מפריע להם.

הגר יהב: מפריע להם הפרעות רעש?

הגר יהב: הוא לוקח את שוטר המג"ב, שהתפקיד שלו היה להיות במרחב הכפרי ומעביר אותו לאבטחת מוסדות חינוך.

יעקב מרגי: חשבתי שהוא הפריע רק לביבי.

יעקב מרגי: הוא הפריע גם לחקלאים.

הגר יהב: זה מאוד מחליש את תחושת הביטחון של החקלאים שהם לבד, ולכן אנחנו מבקשים, ואני מעריכה שזו גם בקשה ודרישה של מג"ב, להחזיר למג"ב את השליטה בכוח, כי להם יש כל הכלים לדעת לעשות מיפוי.

הגר יהב: תודה, אדוני.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: עו"ד ערן צברי, פרקליטות המדינה.

ערן צברי: שלום לכולם.

ערן צברי: תודה רבה.

ערן צברי: אני תמיד מברך על הגעה לוועדה והשתתפתי גם בוועדה הקודמת.

ערן צברי: אני רוצה לתקן משהו שאמרה נצ"מ מיכל ידיד לגבי הסדר מותנה.

ערן צברי: הסדר מותנה, ובכלל חשוב מאוד להבהיר את זה, קל לנו לטפל בתיקים שיש בהם ראיות.

ערן צברי: זו האמירה שהייתה גם בוועדה הקודמת.

ערן צברי: זאת אומרת, אם מגיע אלי תיק, חמור ככל שיהיה, ואין לי היכולת להעמיד אותו לדין, זה לא יעזור מה שאעשה, התיק הזה ייסגר.

ערן צברי: אגב, הוא לא ייסגר מחוסר עניין לציבור.

יעקב מרגי: יש חברי כנסת שיבקשו ממך דברים שאתה לא יכול לעשות.

יעקב מרגי: אני בחיים לא אבקש ממך דברים שאתה לא יכול לעשות.

יעקב מרגי: לכן ישר הלכת למה שאתה לא יכול לעשות.

יעקב מרגי: אני שואל אותך מה שאתה כן יכול לעשות.

יעקב מרגי: אתה, מבחינתי, צריך לדרוש מהשופט במקום שכן יש את המקסימום פלוס מקסימום ופלוס עוד מקסימום כדי שכל השבט והמשפחה שלו יבינו וידעו שלא כדאי.

יעקב מרגי: למה?

יעקב מרגי: כי הוא אחר כך חוזר ליישוב עם מרצדס בגלל הפשיעה, השכן שלו מקנא, גם הוא רוצה מרצדס תוך שנייה, הוא אומר, וואללה, יש דרך קלה לעשות את זה.

יעקב מרגי: ושם אין שוק שחור, אין הון שחור, אין הרשות למלחמה בהון השחור, אין כלום.

יעקב מרגי: אקס טריטוריה.

רם בן ברק: שלא לדבר שהחוקים גם מחמירים עם מי שמתנגד לפשיעה.

ערן צברי: ההערה היא כמובן נכונה והיא מקוממת.

ערן צברי: אגב, לא רק לתחום העבירות הזה, אבל גם בתחום העבירות הזה שבסוף העבריין יוצא נשכר, ואנחנו כמובן לא רוצים שהדברים האלה יקרו.

יעקב מרגי: מה עושים כדי שזה לא יקרה?

ערן צברי: קודם כל, באוקטובר 2017 הייתה גניבה מאוד גדולה במוסד שקף, והתיק הזה לווה גם על ידי הפרקליטות, למרות שרוב הטיפול בעבירות הספציפיות האלה היו בערכאות המשפטיות.

יעקב מרגי: אתה מדבר על גניבת הטלאים, שגנבו את הגדיים והטלאים וזרקו אותם מעבר לגדר?

ערן צברי: לא, גניבה של ירקות מהשדה.

ערן צברי: נכנסו יותר מ-14 אנשים בצורה מאורגנת והורידו שדה שלם, והם עמדו לדין כולם.

ערן צברי: בבית משפט שלום הם קיבלו תשעה חודשי מאסר, אנחנו ערערנו על זה ובערעור העונש הועמד על 18 חודשים בפועל.

יעקב מרגי: מגוחך.

יעקב מרגי: לא מעניינת אותי הפרקטיקה שלך, מגוחך.

יעקב מרגי: קח את אותו חקלאי שהשקיע, יכול להיות שהוא דור שני ושלישי, השקיע את כל ההוויה שלו השקיע במשק, ויתר על החיים, הוא שומע אחרי הנזק שעשו לו שאולי ייקח שנים לשקם שהעבריין קיבל תשעה חודשים.

ערן צברי: לא, הוא קיבל 18 אחרי הערעור.

יעקב מרגי: ושלישי ניכוי ואחר כך מכסה מנהלית של צפיפות בתי הכלא, אולי ישב שישה חודשים.

ערן צברי: אמרתי, הוגש ערעור על התיק הזה ספציפית והם נדונו ל-18 חודשים.

ערן צברי: אני אגיד גם כתובע, לי קשה לנהל תיק בלי ראיות.

ערן צברי: זה לא יעזור כמה שאני ארצה.

ערן צברי: בגלל זה אנחנו מבקשים לא שתחזקו את התביעה.

ערן צברי: גם בצפון וגם בדרום יש לנו פרקליטים שזה התפקיד שלהם לצורך העניין.

ערן צברי: אם מגיע תיק חקלאי שלקחנו אותו לטיפולנו, יש אנשים שזה תחום הטיפול שלהם.

ערן צברי: זה לא יגיע סתם לתובע, זה לא יקבל קשב צדדי, זה יקבל את הקשב שלהם.

ערן צברי: ואני כן רוצה לומר שבסופו של דבר אם יהיה רשום בספר החוקים 30 שנות מאסר אבל אין בתיק ראיות, אז לא עשינו את ההבדל.

ערן צברי: ההבדל צריך להיות באיסוף הראיות, בדיוק שם.

ערן צברי: ההרתעה לא יכולה להיות בספר החוקים, היא חייבת להיות בשטח, ואני כמובן מסכים.

רם בן ברק: אבל לא יהיו ראיות אף פעם.

רם בן ברק: כשהכול מבוסס על זה שתופסים אנשים, אם תופסים אותם על חם יש ראיות ואם לא תופסים אותם על חם אין ראיות, אז לא יהיו ראיות אף פעם.

רם בן ברק: ראיות משיגים בעבודת מודיעין, בהאזנות סתר.

רם בן ברק: אתם מחכים לתפוס את ראש ארגוני הפשע רוצח מישהו?

רם בן ברק: לא, אתם עושים פעילות מודיעינית ומביאים ראיות.

יעקב מרגי: כשאנחנו מדברים פה על המצב הקיים, ואין ספק שהוא לא אופטימלי כי הפשיעה משתלמת כנראה, אז מה אומרים?

יעקב מרגי: כשאני אדבר רק על אכיפה ולא תהיה ענישה מרתיעה, לא יעזור כלום.

יעקב מרגי: כשאני אדבר רק על ענישה מרתיעה ולא תהיה אכיפה עם ראיות, בוודאי שלא עשינו כלום.

יעקב מרגי: כשאני מדבר בדיון כזה אני מצפה שיידלקו נורות אזהרה אצל כולם – משרד האוצר, משרד המשפטים, המשרד לביטחון פנים.

יעקב מרגי: כולם ישלבו ידיים, יעשו ישיבת עבודה, צוות חשיבה, כפי שעשו בנקודות משבר בפשיעה אחרות והצליחו.

יעקב מרגי: אני מסרב לקבל את זה כגזירה משמים.

יעקב מרגי: לצערי הרב אני מביא את התחושות של האזרח או של החקלאי במקרה הזה.

יעקב מרגי: הוא מיואש, או שהוא קיבל את זה כגזירה משמים ומתמודד כל פעם מחדש או שהוא נוטש את הענף הזה.

יעקב מרגי: אנחנו לא רוצים בזה, כי אנחנו רואים בזה עדיין ציונות.

יעקב מרגי: עוד לא יצאנו משם.

יעקב מרגי: זו ציונות, כי אין ריק, אין ואקום.

יעקב מרגי: אם הם לא יהיו שם, הפשיעה שם תהיה יותר קשה וישתלטו גם על קרקעות.

יעקב מרגי: אנחנו מאבדים את הריבונות שלנו, את המשילות, בגלל סדרי עדיפויות, קושי תקציבי, הכול נכון.

יעקב מרגי: התפקיד שלנו בדיון הזה הוא להדליק את הנורות האדומות, שמישהו יבין, ואם לא אז ניתן לו להבין שהוא יצטרך לבוא לוועדה פה, נטרטר אותו כל חודש או חודש וחצי עד שיוקם צוות החשיבה הזה שיביא סוף סוף מענה ופתרון לקשיים של כל המשרדים כדי לצמצם את התופעה לממדים כאלה שזה כבר לא יהיה.

יעקב מרגי: זה פיגוע אסטרטגי במשילות של מדינת ישראל.

יעקב מרגי: הפשיעה חוגגת, היא הרימה ראש.

יעקב מרגי: המושב שלי חווה פשיעה קשה בשבוע שעבר, זה נגמר בזה שהוא לקח מהשכן משהו.

יעקב מרגי: אני הייתי מצפה שלמחרת יבואו ויבדקו נתיבי מילוט וישבו ויאספו מודיעין.

יעקב מרגי: זה משדר לאזרח.

יעקב מרגי: האזרח שנפגע באותו יום, ספק אם בכלל עוד פעם למשטרה.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: גרשון שרון, בבקשה.

גרשון שרון: אני ממועצה אזורית הגליל העליון ואני מנהל את חברת המים והביוב של מועצה אזורית הגליל העליון.

גרשון שרון: אני רוצה לשתף אתכם שבשנה האחרונה היו שישה אירועים ששרפו לנו תחנות חשמל לקולחין.

יעקב מרגי: חשבתי שגנבו לך את הביוב לפני הסינון.

גרשון שרון: לא.

גרשון שרון: עוד מעט זה יגיע אליך לכנרת, וזה מה שמדאיג אותנו.

גרשון שרון: חברות הביטוח הודיעו לנו שהן לא מוכנות לבטח אותנו עוד, ואנחנו היום עומדים בפני מצב שכל השתתפות עצמית היא מעל 250,000 שקל לתחנה.

גרשון שרון: אנחנו עומדים בעברי פי פחת.

גרשון שרון: כל הגליל משלם דמי חסות, כולם משלמים דמי חסות משום שיש פה שתי משפחות שנמצאות באותו כפר שדובר עליו קודם, והמשפחות האלה שולטות שלטון ללא מצרים בכל מה שקשור בגליל העליון.

יעקב מרגי: זה אות קלון למדינת ישראל, זה אות קלון למשטרת ישראל.

רם בן ברק: אני רוצה להסביר מה קרה.

רם בן ברק: התעלמו מהפשיעה במגזר הערבי.

רם בן ברק: במגזר הערבי משפחות ראו שזה עסק משתלם, גמרו להשתלט על המגזר הערבי ואמרו הרי צריך לגדול, נלך לחקלאים.

רם בן ברק: עכשיו יש להם ארגונים מאורגנים והם מגדילים את השליטה שלהם.

רם בן ברק: מי שחושב שאפשר לטפח פשע במקום אחד ושהוא לא יזלוג למקום השני טועה, אין דבר כזה.

יעקב מרגי: אתה צודק.

יעקב מרגי: לכן אמרתי צוות חשיבה שייקח הכול לעומק.

יעקב מרגי: אני לא אוהב סיסמאות.

גרשון שרון: אנחנו במועצה האזורית הגליל העליון נמצאים בבעיה מאוד קשה.

גרשון שרון: כי כולכם מבינים מה זה אומר לשלם, אבל המשמעות של העניין היא שמבחינה כלכלית אם מדינת ישראל לא תעזור לנו, אנחנו נעמוד בצומת שהוא מאוד בעייתי, משום שאני לא אשלם 250,000 לתחנה, והלכו לי שש כאלה השנה.

גרשון שרון: אנחנו לא מסוגלים לעמוד בזה.

גרשון שרון: אני צועק פה צעקה של כל הגליל.

גרשון שרון: יש פה רצון טוב של שוטרים ויש פה רצון טוב של מג"ב, אבל זה טיפה בים.

גרשון שרון: היה מנהיג פה של אחת המשפחות שהגיע וחזר, ובטלוויזיה הראו את קבלת הפנים בכפר שלו ואת הכבשים ששחטו לו אחרי שנתיים.

גרשון שרון: איזה מסר יש פה לכל האנשים שנלחמים לא לשלם?

גרשון שרון: איזה מסר יש פה לכולם?

גרשון שרון: אני שומע פה את כל ההתחבטויות.

גרשון שרון: רבותי, זה טרור לאומי, משום שעם הכסף הזה קונים נשק, עם הכסף הזה חודרים אחר כך לבתים שלנו.

גרשון שרון: זה לא נגמר.

גרשון שרון: אנחנו ממגנים את עצמנו לדעת, והסיפור הזה לא נגמר.

גרשון שרון: זו צעקה שהיא נובעת מאצבע הגליל, שאתם חייבים כולכם לעזור ולסייע ולהזיז את הדברים.

גרשון שרון: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: גלעד קצב, משרד האוצר.

גלעד קצב: שלום.

גלעד קצב: אני אשמח להתייחס לנושא הביטוח שעלה פה.

גלעד קצב: זו הסוגיה התקציבית.

גלעד קצב: אני רפרנט שאחראי על משרד החקלאות.

גלעד קצב: לגבי הביטוח על הפשיעה החקלאית, אנחנו לא קיבלנו ממשרד החקלאות איזושהי בקשה לחדש ביטוח לפשיעה חקלאית.

אבשלום וילן: גלעד, בכל הכבוד, הוגשו עשרות פעמים כשאתה לא היית בקדנציה.

אבשלום וילן: אתה מספר חודשים.

אבשלום וילן: בלי סוף משרד החקלאות וענף ארגוני החקלאים פנינו לבדוק, כולל הוועדה הממשלתית.

אבשלום וילן: מה זה לא קיבלתם?

אבשלום וילן: תבדוק במסמכים.

גלעד קצב: אני מייצג כרגע את משרד האוצר, וכמובן שבדקתי עם הממונים שלי שהם הגיעו לפניי ולא קיבלנו פנייה ממשרד החקלאות.

גלעד קצב: לגבי הביטוח, היה איזשהו פיילוט ב-2018 לביטוח בפשיעה חקלאית.

יעקב מרגי: למה היה פיילוט?

יעקב מרגי: חלמתם חלום בלילה, קמתם בבוקר ועשיתם פיילוט?

יעקב מרגי: כך המגזר הציבורי שלנו נראה.

גלעד קצב: ב-2018 היה תהליך, היו על זה הרבה ועדות, וכהחלטה משותפת הוחלט לצאת בפיילוט בשנת 2018 לביטוח פשיעה חקלאית.

גלעד קצב: הקצינו לזה כ-17 מיליון שקלים ושיעור סבסוד של 35% מהפרמיה.

גלעד קצב: שיעור סבסוד זה הוא דומה לביטוחי נזקי טבע.

גלעד קצב: מה שקרה בפועל, לפחות ממה שהבנו ממשרד החקלאות, שלא נמכרו פוליסות בכלל, לא היה ביקוש מצד החקלאים לפוליסות האלה.

גלעד קצב: בעקבות כך הפיילוט לא הוארך לשנת 2019, ובשנת 2020 לא קיבלנו פנייה או דרישה.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, אתה יודע שעכשיו בנגב צריך לזרוע עוד חודש חיטה.

אבשלום וילן: גלעד אחראי על ביטוח שיש הסכם שנקבע וצריך להאריך אותו, ואם הוא לא יאריך אותו לא יהיה כדאי לזרוע בנגב, והפושעים יסתובבו בשדות ריקים.

אבשלום וילן: הא לך דוגמה, עוד שבועיים צריך לזרוע וגלעד הוא חדש בתפקיד, הוא לא שמע שהעסק כבר מתגלגל הרבה שנים.

אבשלום וילן: פשוט צריך לחדש אותו.

אבשלום וילן: הגיע הזמן שהחבר'ה האלה יבינו שלא איתם התחיל העולם, שיש הסדרים ויהיו הסדרים.

אבשלום וילן: תפקיד הוועדה להתעסק בזה.

צביקה כהן: אני לא אוהב להתווכח מול האוצר בתוך חדרי הוועדה, אז רק קצת פרטים קטנים.

צביקה כהן: מלחץ של הוועדה הקודמת על כלכלה, הצלחנו ללחוץ ולקבל פיילוט של 16 מיליון שקלים רק לביטוח נגד גניבות של בקר וצאן, וזה הוגדר לשנה אחת.

צביקה כהן: לקחנו את הכסף, למרות שביטוח לא עושים לשנה אחת, והאמת היא שהפעלנו את הביטוח הזה, לקח זמן לחקלאים להתארגן ורצינו להעביר אותו ל-2019.

צביקה כהן: היה שם כסף.

צביקה כהן: האוצר אמר: לא, זה פיילוט לשנה אחת.

צביקה כהן: אני לא מתווכח.

יעקב מרגי: היו דרישות ב-2020-2019?

צביקה כהן: אין תקציב, אין עם מי לדבר.

צביקה כהן: את הביטוחים הרגילים אנחנו לא מקבלים.

צביקה כהן: אבל אם גלעד חושב שהביטוח הוא דבר חשוב, אנחנו צריכים תקציב לביטוח לכל שנה.

צביקה כהן: אין ביטוח לשנה אחת.

צביקה כהן: הביטוח חייב להיות לא פיילוט אלא רציף.

צביקה כהן: אנחנו מדברים על שני סוגי ביטוחים, כולם יודעים את זה, ודיברתי על זה בהתחלה.

צביקה כהן: אנחנו מדברים על רמות של 35 עד 45 מיליון שקל לשנה.

צביקה כהן: אנחנו רוצים להתחיל עם זה.

צביקה כהן: אבל אנחנו לא מתחילים עם משהו שנגמר אחרי שנה.

צביקה כהן: זה לא עובד ככה.

צביקה כהן: אנחנו רוצים להתחיל עם זה ולהמשיך עם זה.

צביקה כהן: אני אומר כבר עכשיו, היה וזה יצליח אפשר לחשוב על מדרגות, על ירידה, על הפחתה, על תיקונים.

צביקה כהן: אבל אי אפשר להתחיל לשנה אחת.

צביקה כהן: ואני לא כועס על גלעד, זה מה שהוא יודע.

צביקה כהן: הרפרנטית לפניו אמרה לי: צביקה, היה פיילוט לשנה אחת, אל תמשיך אותו, וזהו.

אבשלום וילן: לפחות שאת הביטוח לחיטה יעשה.

צביקה כהן: יש לנו דיון איתו היום בעניין הביטוח לחיטה, אני מקווה שזה יעבור.

צביקה כהן: אני לא רוצה לריב בתוך הוועדה.

צביקה כהן: אני מאמין שהוא יבין שזה חשוב ונקבל את הכסף.

יעקב מרגי: אני לא רוצה לחשוב שזה לא יהיה.

יעקב מרגי: גלעד, אתה רוצה להשלים את התשובה?

גלעד קצב: כן, שני דברים.

גלעד קצב: נכון, אני חדש, אבל בסוף יש עוד אנשים במשרד האוצר חוץ ממני.

גלעד קצב: בדקתי עם הרפרנטית שהייתה לפני ועם הממונים שלי ולא הייתה פנייה, לפחות השנה, ממשרד החקלאות.

גלעד קצב: בנוסף לזה, בחודש שעבר היינו בדיונים מול המשרד לגבי הצרכים שהם לשנת 2020 ולא עלה הנושא הזה של ביטוח לפשיעה חקלאית.

גלעד קצב: דבר אחרון, ברשותך, לגבי העניין של הביטוח של הפיילוט ב-2018, לגבי הרציפות של כמה שנים.

גלעד קצב: בסוף כשהחקלאי בא לרכוש ביטוח, זה לא מעניין אותו מה הרציפות של חברת הביטוח שמבטחת אותו.

גלעד קצב: בסוף מציעים לו ביטוח לשנה מסוימת, או שהוא קונה או שהוא לא קונה.

גלעד קצב: ב-2018 אף חקלאי לא קנה, ובגלל התוצאה הקיצונית הזאת כנראה שזה לא חודש לשנת 2019.

יעקב מרגי: נתייחס בסיכום לביטוח.

יעקב מרגי: תנועת רגבים, יכין זיק.

יכין זיק: אני רוצה להתייחס לדברים שלא עלו פה.

יכין זיק: אנחנו בתנועת רגבים מלווים את המדיניות שמתעסקת בפשיעה החקלאית.

יכין זיק: יש כאן שרשרת שמתחילה מהאכיפה של המשטרה, עוברת דרך הפרקליטות ומסתיימת בבתי המשפט.

יכין זיק: כל בעיה בתוך השרשרת הזאת תוקעת את כל הטיפול השלם בבעיה.

יכין זיק: ראינו בשנים קודמות רצון רציני של המשטרה להשתפר והייתה החמרת ענישה בכנסת, וגם הפרקליטות מינתה תובעים והגישה כתבי אישום, וזה נתקע בבתי המשפט שנתנו עונשים מקלים.

יכין זיק: דיברו על זה כבר, אבל הנקודה שאני רוצה להעלות כאן היא שצריך לרתום גם את בתי המשפט לסיפור הזה.

יכין זיק: ומי שחסר לי כאן במערכת זה שר המשפטים.

יכין זיק: אני חושבים ששר המשפטים צריך לדבר עם פרקליט המדינה כדי לראות שבאמת הפרקליטות מבינה את החשיבות של הנושא הזה ושההתעקשות על הענישה החמורה, ואם צריך להגיש ערעורים אז להגיש ערעורים ולא להסתפק בעונשים מגוחכים של 18 חודשים.

יכין זיק: דבר שני, אנחנו מבקשים משר המשפטים לרתום את נשיאת בית המשפט העליון, שהיא תוציא הנחיה לשופטים להתייחס לזה כאל מכת מדינה ולהחמיר בענישה בהתאם.

יכין זיק: בסוף השופט רואה בקצה עבריין שמגיע אליו והוא לא תמיד רואה את התמונה הכוללת.

יכין זיק: הוא רואה מקרה ספציפי, ותמיד מלבישים על זה כל מיני בעיות מסביב ותנאים סוציואקונומיים וכו', ואז השופט מקל.

יכין זיק: אם השופט יקבל הנחיה מלמעלה ויבין שיש פה מעבר למקרה הספציפי שהוא מטפל בו מכת מדינה, הענישה ממילא תוחמר.

יכין זיק: לכן צריך לראות שרותמים פה את כלל המערכת.

יכין זיק: כשאנחנו רואים פה את המשטרה שרתומה ואת החקלאים שרתומים, הפרקליטות יכולה להיות יותר רתומה אבל צריך לרתום גם את בתי המשפט לסיפור הזה.

יכין זיק: כי בלי זה כל שאר החלקים לא שווים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בבקשה, גברתי.

מיכל ידיד: בנושא בתי המשפט, בשביל להגיע בתי המשפט כדאי שהענישה תהיה מחמירה.

מיכל ידיד: אבל בשביל להגיע לבית משפט צריך ראיות.

מיכל ידיד: וכמו שנאמר פה, ראיות צריך לאסוף.

מיכל ידיד: לא מדובר פה בעבירה החמורה יותר, לא מדובר פה בפעילות ספורדית, מדובר פה באנשים שיודעים להסתיר ראיות ולכן צריך תקציב ייעודי כדי להקים יחידות ויכולות טכנולוגיות, מבצעיות מיוחדות שיש לנו אותן גם בדברים אחרים, שיופנו לעבוד רק בפשיעה החקלאית.

מיכל ידיד: בנושא הסטת ימי מילואים, אני בהחלט מסכימה.

מיכל ידיד: הוא ציין פה את ישראל יצחק, שאכן גם היה מורי ורבי.

מיכל ידיד: אני חושבת שבשביל להסיט את הכוחות האלה צריך לעשות איזשהו שיתוף פעולה עם צה"ל כדי שיסיטו את ימי המילואים.

מיכל ידיד: אנשים לא יבואו סתם להתנדב.

מיכל ידיד: אתה לא יכול לחייב אותם.

מיכל ידיד: מדברים פה על אירועים ואירועים חמורים, אירועים לא פשוטים.

מיכל ידיד: אבל אני עדיין מבקשת לציין שאנחנו מדברים על ירידה באופן יחסי בפשיעה החקלאית ממה שאנחנו מכירים מלפני שבע, שמונה ותשע שנים.

מיכל ידיד: הסיפורים הם כואבים מאוד.

יעקב מרגי: הפרוטקשן זו פשיעה חקלאית?

מיכל ידיד: פרוטקשן זו לא פשיעה חקלאית, אבל יש פרוטקשן בנושא הפשיעה החקלאית.

מיכל ידיד: אבל אם חקלאי שיודע שהוא משלם כופר או סחיטת דמי חסות, אף אחד לא בא להגיד לנו את זה.

יעקב מרגי: אבל מה הוא יעשה?

יעקב מרגי: הוא בא אליכם לפני 10 שנים וחטף, הוא בא לפני שמונה שנים וחטף, תשע שנים וחטף.

יעקב מרגי: נמאס לו.

יעקב מרגי: אמר לו גרשון שרון, כל מתקן ששרפו לו, 250,000 שקל.

יעקב מרגי: שישה מתקנים שרפו לו.

יעקב מרגי: אני במקומו מייצר צינור חדש עם 40-30 צול מכל הקולחין שלו ומפנה אותו לכיוון הכנרת.

יעקב מרגי: לא משקיע יותר.

יעקב מרגי: רק כך המדינה שלנו יודעת להתעורר.

יעקב מרגי: כשיש תאונות דרכים, כשיש הרבה תמונות מזעזעות.

יעקב מרגי: כשיש מתים מתקנים את הצומת, כשיש הרוגים סוללים כביש.

יעקב מרגי: זאת תרבות קלוקלת של משילות.

מיכל ידיד: הכול מקומם.

מיכל ידיד: אני מסכימה איתך, אני נמצאת בחוויה הזאת.

יעקב מרגי: אני מכיר את הקשיים.

יעקב מרגי: אני לא בא אלייך בטענות ולא בא למשטרה בטענות.

יעקב מרגי: כולם צריכים לשים יד.

יעקב מרגי: המתסכל הוא שלמדתם לחיות עם זה ואתם רוצים שהחקלאים ילמדו לחיות עם זה.

יעקב מרגי: אין לי הסבר שכולם יודעים מאיזה יישוב הם.

יעקב מרגי: מטובא זנגריה, כולם יודעים שזה יוצא משם, ולא פוחדים מאף אחד.

יעקב מרגי: כולם יודעים מי הם העבריינים, כולם יודעים מי הפושעים.

יעקב מרגי: אתם אומרים לי איסוף ראיות?

יעקב מרגי: איפה שוק ההון?

יעקב מרגי: כשרציתם להתמודד עם ארגוני הפשיעה, נגעו להם בכיס.

יעקב מרגי: איפה החרמת ציוד?

יעקב מרגי: איפה החרמת הון?

יעקב מרגי: איפה כיתור של היישוב הזה עד שיצא המיץ מהפשיעה שם?

יעקב מרגי: למדנו לחיות עם זה.

יעקב מרגי: השלמנו עם זה.

יעקב מרגי: השלמנו עם איבוד הריבונות.

יעקב מרגי: בנגב יש יישובים שהמשטרה לא נכנסת אליהם, ואם היא נכנסת היא נרגמת באבנים וניידות מתרסקות שם וחיים עם זה בשלווה.

מיכל ידיד: אני אתכם בחוויה הזאת לגמרי.

מיכל ידיד: אני מייצגת את מג"ב, לא את מיכל.

מיכל ידיד: אני באה מהמגזר של הטיפול בפשיעה החמורה.

מיכל ידיד: זה מה שאני יודעת לעשות.

מיכל ידיד: והיום אנחנו מטפלים בנושא הזה, וגם לפני כן, באותם כלים.

מיכל ידיד: יש מקומות שנכון, כמו שאמרת, אי אפשר היה להיכנס אז אנחנו מכניסים יחידות מיוחדות שהיו עסוקות בדברים אחרים.

מיכל ידיד: אנחנו עושים את זה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: כשאני שומע שיש בעיה בראיות, אני לא מתייאש אבל אני מבין שאין מה לעשות.

מיכל ידיד: יש מה לעשות.

מיכל ידיד: אנחנו עושים.

יעקב מרגי: אני מצפה במצב חירום, במצב של מכת מדינה, של פשיעה, שהיא בעיה אסטרטגית וקיומית לחברה הישראלית, שכאשר בא חקלאי ואומר: פרצו לי, שרפו לי, הרסו לי, לא תפסנו אותם על חם, שמאותו רגע קצין משטרה שמטפל בזה יאמר: תשאיר את זה, זו בעיה שלי.

יעקב מרגי: אני לא אשן יום ולילה עד שאני אאסוף את הראיות.

יעקב מרגי: אז האדם ירגיש שמישהו מקשיב לו, הוא ייתן כתף.

יעקב מרגי: אם אנחנו מטפלים בבעיה של פשיעה חקלאית וטרור חקלאי כמו מי שגנבו לו אופניים של הילדים מהחצר, אז זה האמון שלי במסגרות אכיפת החוק.

מיכל ידיד: אם זו התחושה, אז כנראה שאני פספסתי ולא העברתי את המסר.

מיכל ידיד: אבל ההתייחסות שלנו היא מאוד רצינית לתחום הפשיעה החקלאית.

מיכל ידיד: על גניבות אופניים לא מפעילים יחידות מרכזיות עם כוחות ויכולות.

מיכל ידיד: אנחנו מנהלים פרשיות כולל מול צה"ל, עם כל האמצעים האפשריים.

יעקב מרגי: את לא נכשלת בלהציג את זה, אמרת את כל מה שעל לבך, ובצדק, וזה נכון.

מיכל ידיד: זה בדמנו.

מיכל ידיד: אנחנו קמים בבוקר וזה מה שאנחנו עושים.

יעקב מרגי: צריך הגדרה מחדש מה זו פשיעה חקלאית וטרור חקלאי.

יעקב מרגי: את החקלאי לא מעניין איך זה מוגדר בסעיפים.

יעקב מרגי: צריך לשים את זה כיעד מרכזי לטיפול בעשור הקרוב עד שנדע שזה ירד לממדים סבירים, אם בכלל אפשר להגדיר פשיעה כמשהו סביר.

יעקב מרגי: אבל מה לעשות, בצוק העתים אנחנו מבינים את המציאות שאנחנו חיים בה.

יעקב מרגי: אני מסכם את הדיון.

יעקב מרגי: הוועדה מודה לכל מי שהשתתף בדיון והגיע ותרם לדיון.

יעקב מרגי: הוועדה מצרה על תופעת הפשיעה והטרור החקלאי שמהווה פגיעה בריבונות שלטון החוק והמשילות באזורים אלו.

יעקב מרגי: הוועדה התרשמה שיש כמעין השלמה עם המצב.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרדי הממשלה הנוגעים בדבר – ביטחון פנים ומשרד המשפטים ומשרד החקלאות – הצבת המאבק בפשיעה והטרור החקלאי בראש סדר העדיפויות של אותם משרדים שהזכרתי.

יעקב מרגי: הוועדה מבקשת להקים יחידה ייעודית למאבק בטרור ובפשיעה החקלאית.

יעקב מרגי: אני לא נכנס לפרטים, אבל אם צריך לגייס מילואימניקים יוצאי יחידת מג"ב, עם היכולת שלהם והניסיון שלהם – אני מכיר את המצוקה של לגייס מילואימניקים יוצאי מג"ב למג"ב.

יעקב מרגי: הם הולכים ליחידות כאלה ואחרות, וחבל שכל הניסיון והמוטיבציה הולכים לאיבוד.

יעקב מרגי: זה משאב חשוב מאוד.

יעקב מרגי: אני גם מצטרף לקריאה הזאת.

יעקב מרגי: אני קורא למשרד המשפטים לקדם פתרונות להגדלת ההרתעה בדרך של ענישה מחמירה.

יעקב מרגי: בסוגיית הביטוח, אני קורא למשרד החקלאות ולמשרד האוצר להיפגש, לפגוש את מי שאמון על זה במשרד האוצר בסוגיה הזאת, בשליחות של הוועדה, ולדווח לוועדה מה יצא מזה.

יעקב מרגי: אני רוצה לקבל דיווח.

יעקב מרגי: צביקה, גם אם לא ענו לך ולא קבעו את הפגישה, אנא דווח לי.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לשר המשפטים להפנות את תשומת לבה של מערכת התביעה ובתי המשפט להחמיר בענישה, לתת עונשי מקסימום לבעיות הפשיעה החקלאית.

יעקב מרגי: אני לא אוהב להתוות ענישה, זה לא נכון שמחוקק יתווה ענישה.

יעקב מרגי: אבל בתקופת חירום יש תקנות לשעת חירום שכאשר הן באות בשעת חירום הן דורסות גם ערכים כאלה ואחרים.

יעקב מרגי: ואנחנו בשעת חירום בסוגיה הזאת הרבה שנים והגיע הזמן לטפל בה בצורה המתבקשת.

יעקב מרגי: אני רוצה להודות לכל הארגונים האזרחיים שמלווים ומסייעים למשטרת ישראל ולמג"ב ולמשרד החקלאות, כגון השומר החדש.

יעקב מרגי: צריך לשכפל אתכם, צריך לשכפל את העשייה שלכם.

יעקב מרגי: אתם מפיחים תקווה בקרב החקלאים.

יעקב מרגי: מי שמכיר את החקלאים יודע שהם כמעט באיבוד תקווה, בייאוש כמעט מוחלט מכל מה שקורה איתם מכל הבחינות.

יעקב מרגי: לא רק בפשיעה, גם כל התחרות הפראית בשוק ומדיניות של משרד החקלאות בחלק מהמקרים.

יעקב מרגי: לכן צריך לעודד.

יעקב מרגי: אנחנו לא צריכים להשלים עם הפשיעה.

יעקב מרגי: הפשיעה הזאת לא תעצור בחקלאות בלבד, היא תתפשט כמו נגע בכל חלקי החברה הישראלית ואני קורא לעצור את זה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: הישיבה נעולה.