ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 88, 2020-10-19 09:30

יעקב מרגי: בוקר טוב לכולם.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת, 19 באוקטובר 2020, א' בחשוון התשפ"א.

יעקב מרגי: הנושא הוא דיווח מנכ"ל משרד האנרגיה על ייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת.

יעקב מרגי: נמצא איתנו מנכ"ל המשרד, מר אודי אדירי, שייתן לנו את הסקירה, את הדיווח.

יעקב מרגי: הדיווח, אם אני מבין, הוא על פי חוק.

יעקב מרגי: המשרד חייב לעשות זאת.

יעקב מרגי: אני אומר, ברשותכם, כמה דברים לפני שאעביר את רשות הדיבור לממ"מ, שייתן סקירה קצרה של חמש-שש דקות.

יעקב מרגי: לידיעת חברי הכנסת והדוברים, יש לא הרבה נרשמים בזום, רק 130.

יעקב מרגי: לכן תקשיבו לי, כי אהיה קצת קצר בזמן.

יעקב מרגי: אני רוצה לייעל את הדיון ולהפוך אותו למשהו מעשי עם תוצאות, עם סיכום מעשי, שנביא ברכה גם ליקום וגם למדינת ישראל.

יעקב מרגי: כפי שידוע, העולם כולו עובר לאנרגיות מתחדשות.

יעקב מרגי: בישראל, כפי שידוע לי, הגענו לניצול של סך הכול 6% מכלל ייצור החשמל ומאנרגיות מתחדשות.

יעקב מרגי: הגיוון של האנרגיות הוא לא הכי מגוון.

יעקב מרגי: אנחנו נברר היום אם אנחנו בבסיס עומדים בציפיות החוק, ואחר כך נשמע גם על החסמים, על הקשיים אם מגיעים, ואם לא מגיעים למה לא מגיעים.

יעקב מרגי: כמו כן יש חובה להקים ועדה בין-משרדית, למה היא לא הוקמה, מה הסיבות, מתי תוקם.

יעקב מרגי: אם עמדנו ביעדים, כפי שדווח – אני אומר הכול בהסתייגות – זה הרבה.

יעקב מרגי: אני זוקף את זה לכך שהייתה החלטת ממשלה, הייתה עבודת מטה, הגדרת יעדים, מדיניות מסוימת.

יעקב מרגי: אנחנו סוגרים את העשור 2020.

יעקב מרגי: למזלנו השר הגדיל את היעד מיוזמתו.

יעקב מרגי: אבל ללא תוכנית ממשלתית, תוכנית של המשרד, שתתווה מדיניות ודרכי פעולה לעשור הקרוב, אנחנו לא נדביק את הקצב, לא נדביק את הפערים, לא ניגמל מהדלקים המזהמים.

יעקב מרגי: ולכן למי שתהה ברוח הדברים של הדיון אתמול שאפשר לדלג על הכנסת או לעשות דברים שלא ייעשו, הדבר החיובי הוא שיש ועדות הכנסת, ועדת הכלכלה של הכנסת, שעוקבות אחרי הדברים ומדרבנות, ולאו דווקא כמצליפות אלא כמי שמסייעות.

יעקב מרגי: אני תמיד דוחף מאחורה את משרדי הממשלה להתקדם כמה שיותר, ואני שמח שמשרד האנרגיה, לפחות בתקופה שאני כאן כיו"ר ועדת כלכלה, מחויב לסוגיה הזאת.

יעקב מרגי: גם השר, גם המנכ"ל.

יעקב מרגי: מכל משרדי הממשלה, השר הראשון שביקש שנשמע סקירה אצלו במשרד היה שר האנרגיה.

יעקב מרגי: כולי תקווה שאחרי הסקירה שנשמע כאן נהיה אופטימיים לגבי הבאות.

יעקב מרגי: היועץ המשפטי של הוועדה יאמר כמה מילים, ונאפשר לנציג הממ"מ להציג.

איתי עצמון: תודה, אדוני.

איתי עצמון: הדיון היום עניינו דיווח של מנכ"ל משרד האנרגיה בהתאם לחוק משק החשמל (תיקון מס' 14)(הוראת שעה).

איתי עצמון: מדובר בתיקון חקיקה שהתקבל בשנת 2017, שלמעשה עיגן בחקיקה ראשית את עיקרי החלטת הממשלה משנת 2015, שקבעה יעדים לייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת.

איתי עצמון: החוק כולל שלושה חלקים.

איתי עצמון: החלק הראשון הוא חובה על שר האנרגיה לגבש תוכנית עבודה רב-שנתית לעניין ייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת שתכלול פעולות לביצוע בכל שנה לשם עמידה באותם יעדים לייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת שהוגדרו בהחלטת הממשלה.

איתי עצמון: החלק השני הוא חובה להקמת ועדה בין-משרדית שכוללת נציגים מעשרה משרדי ממשלה רלוונטיים, משרדי האנרגיה, האוצר, מנהל התכנון, רשות מקרקעי ישראל, משרד הפנים, המשרד להגנת הסביבה, משרד החקלאות, הכלכלה, הביטחון ורשות החשמל במשרד האנרגיה.

איתי עצמון: הוועדה הזאת אמורה להגיש המלצות לשר האנרגיה בנושא ייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת, בהתאם לאותם יעדים שנקבעו בהחלטת הממשלה.

איתי עצמון: ההמלצות האלה אמורות להתפרסם באתר האינטרנט של משרד האנרגיה.

איתי עצמון: החלק השלישי הוא החלק שנוגע, כאמור, לדיון שלפיו מנכ"ל משרד האנרגיה אמור לדווח לוועדת הכלכלה של הכנסת אחת לשנה בדיון שתקיים הוועדה בהשתתפותו על עמידה ביעדים שנקבעו בהחלטת הממשלה, על יישום תוכנית העבודה הרב-שנתית שהשר היה אמור לגבש ועל המלצות הוועדה הבין-משרדית שהוגשו לשר לפי הוראות הפרק הזה שהוסף לחוק משק החשמל, בין אם החליט לקבל את ההמלצות האלו ובין אם לאו.

איתי עצמון: אלה עיקרי החוק וזה בעצם הדיווח שאמורה כרגע הוועדה לשמוע.

יעקב מרגי: הממ"מ, כמה דקות בקצרה ממוקדת.

מתן שחק: לקראת הדיון היום כתבנו מסמך בנושא אנרגיות מתחדשות שהוא יהיה זמין באתר.

מתן שחק: הוא מסמך מפורט.

מתן שחק: הוא כולל מיפוי של המצב העכשווי בתחום הזה, ואת הסוגיות והחסמים המרכזיים בהיבטים המרכזיים, שהם בעצם מדיניות והסדרה, תכנון, קרקעות ופיתוח רשת החשמל, וקידום של מרכז הפיתוח בתחום.

מתן שחק: בחלק השני של המסמך יש פירוט של הסוגיות והחסמים לפי טכנולוגיה.

מתן שחק: תחום האנרגיות המתחדשות הוא ייחודי.

יעקב מרגי: תנסה לא להתמקד בנתונים ביעדים שיהיו.

יעקב מרגי: לא רציתי להתחיל עם המנכ"ל, כי זו מהות הדיון היום, כדי לא לייתר אתכם.

יעקב מרגי: תצביעו על נקודות שהן ייחודיות.

מתן שחק: אז ממש בשתי מילים.

מתן שחק: נכון לסוף שנת 2019 לפי נתוני רשות החשמל יוצרו בישראל כ-4.16 טרה ואט שעה באנרגיות מתחדשות, שהן 6% מסך צריכת החשמל באותה שנה.

מתן שחק: כ-60% מההספק המותקן הקיים בהתקני אנרגיה מתחדשת נכון לסוף שנת 2019 התווסף בשנים 2018 ו-2019 כתוצאה מהחלטות מדיניות של משרד האנרגיה שהתחילו מ-2017 כדי לעמוד ביעדי 2020.

מתן שחק: שיעור התוספת בהספק מותקן כדי לעמוד ביעדי 2020 הם כ-70% מהקיים בסוף 2019.

מתן שחק: אגע בקצרה, על קצה המזלג, בסוגיות המרכזיות.

מתן שחק: מבחינת מדיניות אנרגיה מתחדשת, אין היום תוכנית אסטרטגית או תוכנית עבודה לקידום אנרגיה מתחדשת, דבר שמשפיע על האופק שקיים לשחקנים השונים בתחום ומשפיע על היכולת שלהם לשתף פעולה ולקדם את השגת היעדים.

מתן שחק: כאמור, עד היום הוצבו היעדים לשנת 2014, אבל הפעולות שנקטה רשות החשמל במשרד האנרגיה לאחרונה עשויים לאפשר לעמוד ביעדי 2020.

מתן שחק: לאחרונה הגדיל שר האנרגיה את היעדים ל-2030 ל-30%, אבל לא נקבעו יעדי ביניים ולא נקבעו יעדים ארוכי טווח מעבר לשנת 2030.

מתן שחק: השינויים האלה, כאמור, יצטרכו להיכנס לתוכניות נוספות כמו תוכנית פיתוח הרשת, תוכנית עבודה ופרסום מכרזים ותעריפים להמשך, תוכניות מתאר ארציות לאנרגיה מתחדשת ומדיניות הקרקעות.

מתן שחק: בתחום ההסדרה וניצול מכסות, נכון לסוף 2019 נוצלו כ-53% מהמכסות שהוקצו למתקני אנרגיה מתחדשת.

מתן שחק: עיקר אי הניצול הוא באנרגיית רוח, מכסות חלוץ שמנוצלות באופן זניח, ואני אגע בזה בעוד שנייה, ומכסת גגות שהוגדלה בשנה שעברה כדי לעמוד ביעדים.

מתן שחק: מבחינת אופן חישוב ניצול המכסות, החישוב הוא לפי רישוי ורישום, אבל הוא לא מבוסס על הקמה בפועל.

מתן שחק: נקודה נוספת לעניין של עמידה ביעדים, העמידה ביעדים מחושבת לפי הספק מתקן קיים ולא לפי ייצור בפועל.

מתן שחק: נכון לשנת 2018, לפי נתוני חח"י, הייצור בפועל של אנרגיה מתחדשת היה יותר גדול מאשר הערכה של הרשות והוא עמד על 7.5% מסך הצריכה במשק ולא על 4% כמו שנתוני רשות החשמל ציינו.

מתן שחק: אנחנו לא יכולים לומר מדוע החישוב נערך לפי הספק מותאם ולא לפי ייצור בפועל.

מתן שחק: אחד החסמים המרכזיים היום לכניסה מאסיבית יותר של אנרגיה מתחדשת הוא פיתוח רשת החשמל, גם רשת ההולכה שמעבירה את החשמל לאתרי ייצור גדולים לאזורי הצריכה, וגם רשת החלוקה שבה מחוברים מתקנים בינוניים וקטנים.

מתן שחק: על פי רשות החשמל, הרשת היום, מהדרום לפחות, לא יכולה לקלוט עוד אנרגיות מתחדשות ויש צורך בפיתוח של הרשת.

מתן שחק: כפי שניתן לראות בתרשימים בצד, הגידול בקווי מתח גבוה בשנים האחרונות היה מצומצם, וכך גם ההשקעה של חח"י בפיתוח.

מתן שחק: תוכנית הפיתוח הקיימת היום לא מותאמת להגדלת היעדים שהוכרזו לאחרונה על ידי שר האנרגיה.

מתן שחק: מבחינת תכנון ומדיניות קרקעות.

מתן שחק: שתי נקודות מרכזיות.

מתן שחק: יש אי הלימה בין תמ"אות לאנרגיה מתחדשת, גם התמ"אות הקיימות לאנרגיה סולרית ולאנרגיית רוח וגם תמ"א 41 שתפורסם בקרוב, לבין החלטות של רשות מקרקעי ישראל.

מתן שחק: גם באשר לשימושי הקרקע שמגבילים את האפשרות להקים מתקני אנרגיה מתחדשת, וגם לצמצום השטחים שבהם ניתן להקים אנרגיה מתחדשת ביחס לתוכניות מתאר ארציות.

מתן שחק: בתחום המחקר והפיתוח, כאמור מכסות חלוץ יועדו כדי לקדם מחקר ופיתוח במתקני אנרגיה מתחדשת.

מתן שחק: לפי נתוני המדען הראשי של משרד האנרגיה, חלק קטן מאוד – כפי שניתן לראות בתרשים השמאלי – בעוד שהוגשו 16 הצעות בהיקף של 44 מגה ואט בשנים 2012 עד 2018, כשהמדען הראשי אישר את כולן בהספק קצת יותר נמוך של 29 מגה ואט, רשות החשמל אישרה רק שני פרויקטים בהיקף של שני מגה ואט, שמהם הוקם רק פרויקט אחד להיקף של 0.3 מגה ואט.

מתן שחק: לדברי משרד האנרגיה מדובר בתעריפים שרשות החשמל נותנת שהם לא מספיק גבוהים כדי לקדם את המחקרים ואת הפיתוח של הטכנולוגיות האלו, זאת אומרת התעריפים נמוכים מכדי לאפשר את הניצול של מכסת חלוץ.

מתן שחק: בנוסף אין תמיכה במעבר משלב אב-טיפוס לשלב ייצור תעשייתי, כמו שאפשר לראות בתרשים הימני.

מתן שחק: התמיכות שניתנות הן ניתנות להזנק לחלוץ והדגמה ולמחקר ולא למעבר הזה משלב אב-טיפוס לייצור תעשייתי, למרות שבשלב הזה הוודאות הטכנולוגית הרבה יותר גבוהה והקושי המימוני הוא משמעותי.

מתן שחק: תודה.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: מנכ"ל המשרד.

אודי אדירי: תודה.

אודי אדירי: בוקר טוב לכולם.

אודי אדירי: תודה ליושב-ראש ולכל הנוכחים והנוכחים הרבים אתנו בזום.

אודי אדירי: ננסה יחד עם יואב קצבוי שנמצא כאן, שהוא ממלא מקום ראש רשות החשמל, לתת לכם סקירה כמה שיותר מסודרת ומקיפה, ואחר כך נהיה פתוחים כמובן לכל שאלה.

יעקב מרגי: לכמה זמן אתה זקוק?

אודי אדירי: יואב ואני ביחד, אני מעריך שבערך 40 דקות.

יעקב מרגי: תצמצמו ל-20 דקות.

קרן ברק: זה נראה מצגת לשעתיים, 23 שקפים.

יעקב מרגי: זה מפריע לי.

יעקב מרגי: קחי את הדיון, תנהלי אותו.

יעקב מרגי: אני מבקש לצמצם ביחד ל-20 דקות.

אודי אדירי: אוקיי.

אודי אדירי: כמה דברים בהתייחס לדברים של מתן.

אודי אדירי: אני חייב להבהיר, בהמשך לחוק ובכלל, היה יעד ממשלתי, היעד של 10%.

אודי אדירי: שר האנרגיה התווה עיקרון מדיניות בהיוועצות עם רשות החשמל איך מממשים את היעד.

אודי אדירי: זה נעשה ב-2017.

אודי אדירי: נקבעה במסגרת זה תוכנית עבודה מסודרת, שאגב בוצעה במלואה, ולכן צפויה להעמיד אותנו ב-10%.

אודי אדירי: עכשיו יש לנו הקורונה, עם הדחיות הקטנות של הקורונה, אבל אחד לאחד זה בדיוק מה שנעשה – יעד, תוכנית פעולה וביצוע.

אודי אדירי: בהקשר הזה אנחנו כרגע בשלב הבא, כמו שהזכיר היושב-ראש.

אודי אדירי: השר כבר עדכן את היעד ל-30% לאחר הליך עבודה ארוך ומורכב והיוועצות עם רשות החשמל, ועכשיו בהמשך לזה אנחנו גם בתוכנית פעולה למימוש אותו יעד של 30% שנקבע לפני מספר חודשים.

תמר זנדברג: יש יעדי ביניים?

אודי אדירי: כרגע אנחנו לא הבאנו יעד ביניים ל-30%.

אודי אדירי: יש יעד לשנת 2030 של 30%.

יעקב מרגי: לא היית בפתיחה.

תמר זנדברג: אני מכירה את הנושא באופן כללי, לא רק מהפתיחה.

תמר זנדברג: יעד ל-2030 בלי שעומדים ביעדי הביניים, זה כמו לא להגיד כלום.

תמר זנדברג: אפשר להגיד סתם.

תמר זנדברג: אפשר להגיד גם יעד 100% ל-2040.

יעקב מרגי: אז למה לקיים את הדיון?

יעקב מרגי: הוא דיווח, גמר לדווח, נסגור את הדיון.

תמר זנדברג: להפך.

תמר זנדברג: צריך להגיד דברים אמיתיים.

יעקב מרגי: אני אתן לו לדווח.

יעקב מרגי: אני רוצה לתת לך להגיע למסקנות בסוף הדיון.

אודי אדירי: כל מה שנגיד זה דברים אמיתיים.

יעקב מרגי: אפשר לבקר את השר, בסוף הדיון.

תמר זנדברג: זאת רק הייתה שאלה האם יש יעדי ביניים.

יעקב מרגי: אין לי זמן לקריאות ביניים.

יעקב מרגי: יש לנו שעה וחצי, שעברו ממנה רבע שעה ויותר.

אודי אדירי: אין דבר רחוק מזה מלהגיד שסתם נזרק מספר שלא נעמוד בו, אבל בסדר.

אודי אדירי: נתחיל בדיווח.

אודי אדירי: אבקש להציג את המצגת.

אודי אדירי: קצת רקע.

אודי אדירי: ישראל היא מדינה יוצאת דופן בעולם המפותח, קודם כל בכך שגם הצמיחה הכלכלית הגבוהה וגם ריבוי האוכלוסייה בה גבוה, לכן זו מדינה שכל שנה צריכת החשמל בה עולה ועולה למרות הרבה מאמצים להפחית את זה.

אודי אדירי: השמש היא מקום נפלא שהתברכנו בו, אבל היא המקור כמעט הבלעדי לאנרגיה מתחדשת בישראל.

אודי אדירי: כשמדברים על אנרגיה מתחדשת הרבה פעמים באירופה מדברים על הידרו אלקטריקה, מדברים על טרובינות רוח שקיימות הרבה מאוד שנים.

אודי אדירי: ישראל היא מאוד מאוד ייחודית והאתגר הוא גדול.

אודי אדירי: למרות האתגר הזה, שהוא מורכב מאוד, וגם העובדה שישראל היא כמעט אי אנרגטי, למרות שבדיון אחר אפשר לדבר על הרבה מאוד מאמצים שאנחנו מנסים לפרוץ את היותנו אי אנרגטי, כרגע הוא אי אנרגטי לפחות בחשמל.

אודי אדירי: למרות הנסיבות המאוד מורכבות הללו עדכן שר האנרגיה את יעד האנרגיה המתחדשת של ישראל לשנת 2030 ל-30%.

אודי אדירי: זה יעד שאפתני ומורכב וקשה מאוד להשגה, אבל יש לנו כל הנחישות והנכונות לעמוד בו עם תוכנית עבודה מסודרת, למרות הקשיים שציינתי.

אודי אדירי: צריך להבין שבשביל להגיע ל-30% ייצור באנרגיה מתחדשת אנחנו צריכים שההספק המותקן, תחנות הכוח באנרגיה מתחדשת, הכמות שלהן תהיה זהה לייצור הקונבנציונלי.

אודי אדירי: למה?

אודי אדירי: כי תחנה באנרגיה מתחדשת עובדת בערך שש שעות ביממה בממוצע על פני השנה, ותחנה בגז יכולה לעבוד 22 שעות ביממה.

אודי אדירי: ולכן צריך כמות אדירה של אנרגיה מתחדשת.

אודי אדירי: תפיסת העולם שלנו והמדיניות היא פשוטה מאוד.

אודי אדירי: אם בשנת 2019 30% מהחשמל בישראל יוצר מפחם, 64% מגז ו-5% מאנרגיה מתחדשת – אגב, אם היינו הולכים חמש שנים אחורה אז היינו ב-50% פחם, קצת למעלה מ-40% גז והשאר סולר – אז אנחנו רוצים להחליף את הפחם באנרגיה מתחדשת.

אודי אדירי: המהלך הוא מהלך פשוט.

אודי אדירי: אתם רואים את השחור ב-2019 מתחלף בירוק בשנת 2030.

אודי אדירי: זה המהלך, הוא פשוט ולדעתנו הכרחי.

אודי אדירי: התולדה של המהלך הזה, קודם כל ברמת זיהום האוויר - - -

תמר זנדברג: מה שכתוב כאן לשנים 2021-2020 זה יעד?

תמר זנדברג: מה זו הקופסא הזאת?

יעקב מרגי: הוא לא יענה לך, כי אמרתי לו לתת סקירה.

יעקב מרגי: הוא חייב על פי חוק לגמור את הדיווח.

תמר זנדברג: מה מהות הסקירה?

תמר זנדברג: 2020 כמעט נגמרה, כתוב פה 10%.

תמר זנדברג: האם זה כן או לא?

יעקב מרגי: אני באתי עם חלום ירוק, לממש אותו בסוף הדיון פה, ואני לא אצליח אם יהיה פה שוק.

אודי אדירי: אני אתמקד.

אודי אדירי: המהלך הזה, שהוא תוכנית מגובשת שגם תקרה, יביא אותנו ביחס לשנת בסיס 2015 להפחתה של למעלה מ-90%, אפילו 95%, בזיהום האוויר המקומי מייצור חשמל.

אודי אדירי: אם את המהלך הזה נצליח לעשות בתחומים אחרים בישראל, כמו תחבורה, כמו פסולת, כמו תעשייה, ישראל תהיה מדינה נקייה, מהנקיות ביותר בעולם בחשמל.

אודי אדירי: אנחנו שם, אנחנו עושים את זה.

אודי אדירי: כבר היום בשנת 2020, אלה כבר תוצאות צפויות בפועל, אתם רואים שהרוב המכריע של זיהום האוויר מייצור חשמל כבר מופחת.

אודי אדירי: גם בגזי חממה ההפחתה היא משמעותית.

אודי אדירי: השקף הבא עוסק ביעדים.

אודי אדירי: אתם יכולים לראות שבשנת 2014 היינו בפחות מ-2% ייצור מאנרגיה מתחדשת, כ-600 מגה ואט מותקנים.

אודי אדירי: היעד לשנת 2020 הוא 10%.

אודי אדירי: כפי שצוין קודם, בסוף 2019 היינו בערך ב-6%, אז כבר בסוף 2019 בתקופה של חמש שנים הכפלנו כמעט פי ארבעה את ייצור החשמל, ועד סוף שנת 2020 ביחס לחמש שנים קודם אנחנו מכפילים פי חמישה, פי שישה את היקף הייצור באנרגיה מתחדשת, ורואים כאן את היעד הבא, את היעדים לשנת 2025, 2030, 30%.

יעקב מרגי: אתה לא מציג 10% ב-2020.

יעקב מרגי: אנחנו ב-2020.

אודי אדירי: אז לא נבוא כאן להציג נתונים לסוף 2020, כי אנחנו לא שם.

אודי אדירי: קודם כל, גם אין עדיין נתונים לסוף 2020.

יעקב מרגי: מה ההערכות?

אודי אדירי: יואב יתייחס לזה יותר בפירוט.

אודי אדירי: אגיד שכל ההסדרות שיצאו לפועל, מועדי הסיום שלהן הם כאלה שצריכים להביא אותנו ליעד של 10%.

אודי אדירי: בעקבות משבר הקורונה ניתנה הערכה של חודשים ספורים, חודשיים-שלושה לחלק מהסדרות, ויכול להיות שההגעה המלאה ל-10% תהיה בהתאם.

אודי אדירי: אבל אנחנו לא מתכוונים להיות רחוקים, לא בזמן ולא באחוז, מהיעד שקבענו.

יעקב מרגי: אני מזכיר לטובת חברי הכנסת, הדיווח של המשרד חייב להתמקד על פי החוק בשלושה דברים: עמידה ביעדים, יישום התוכנית והמלצות הוועדה הבין-משרדית.

יעקב מרגי: על היתר אנחנו מדברים דברי רקע.

יעקב מרגי: כתוצאה מכך יהיו לנו הרבה שאלות והרבה תביעות לעתיד.

תמר זנדברג: קודם כל להווה, לפני העתיד.

יעקב מרגי: הוא מדווח עכשיו אם עמדו ביעדים או לא.

אודי אדירי: רק להבהיר מה דורש מאתנו אותם 30%.

אודי אדירי: הגרף הבא הוא גרף מאוד פשוט.

אודי אדירי: רואים בו כמה אנרגיה, כמה הספק צריך להקים בתחנות כוח.

אודי אדירי: התוכנית שלנו בשביל לעמוד ב-30% היא בעשור הקרוב להקים 12,000 מגה ואט אנרגיה חדשה בשמש, 2,200 אגירה ועוד 800 זה בעיקר רוח.

אודי אדירי: באנרגיית גז אנחנו מתכוונים להקים 1,400 מגה ואט, אם נעמוד בכל היעדים האחרים.

אודי אדירי: אם לא, נצטרך להגדיל את זה עד 4,000.

תמר זנדברג: יש תוכנית שאושרה על פי החוק?

אודי אדירי: יש תוכנית שאושרה על פי החוק.

תמר זנדברג: איפה היא אושרה?

יעקב מרגי: תמשיך.

תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, אמרת יעדים בתוכנית.

תמר זנדברג: עוד לא קיבלנו יעדים ולא קיבלנו תוכנית.

יעקב מרגי: נציג הממ"מ, תעזור לחברת הכנסת, תראה לה.

אודי אדירי: יש החלטה מאושרת של שר האנרגיה, בהתאם לחוק משק החשמל, לאחר ביצוע תהליך שנקרא היוועצות לפי חוק משק החשמל וגביית עקרונות מדיניות, ליעד של 30% אנרגיה מתחדשת בשנת 2030.

אודי אדירי: אפשר למצוא את זה באתר האינטרנט של המשרד.

תמר זנדברג: מאושרת על ידי מי?

אודי אדירי: על ידי שר האנרגיה, הוא הסמכות בחוק.

יעקב מרגי: תתמקד בסקירה שלך.

תמר זנדברג: אבל זו הסקירה.

תמר זנדברג: אתה כרגע אמרת שבזה הדיווח צריך להתמקד.

יעקב מרגי: הדיווח, עמידה ביעדים.

יעקב מרגי: יש יעדים, והוא יגדיר אותם.

יעקב מרגי: אם יסיים את הסקירה שלו ולא יציין את היעדים ואת העמידה או אי עמידה, אנחנו פה.

יעקב מרגי: אבל לכולנו יש שאלות.

יעקב מרגי: בכל משפט יכולתי לקפוץ, גם אני וגם עוד כמה מחבריי.

אודי אדירי: האתגר כאן הוא אתגר עצום.

אודי אדירי: האתגר כאן הוא כמעט להקים משק חשמל חדש.

אודי אדירי: בישראל היום יש בערך 17,000-16,000 מגה ואט של ייצור.

אודי אדירי: אנחנו הולכים להכפיל אותו באנרגיה מתחדשת.

אודי אדירי: והקונבנציונלי ישלים אותו בכמויות יחסית קטנות.

אודי אדירי: האתגר הזה הוא אתגר אדיר.

אודי אדירי: חשוב לי להראות אותו, כי זה אתגר מאוד מאוד משמעותי.

אודי אדירי: תחנות הכוח בגז ישלימו את זה ויבטיחו לנו הספקה סדירה של חשמל 24 שעות ביממה, כדי שאזרחי ישראל ייהנו מחשמל נקי, ירוק, לא יקר מדי ובעיקר אמין, שלא יהיו פה חלילה דברים שקורים במקומות אחרים בעולם שהחשמל נפסק.

אודי אדירי: השקף הבא.

אודי אדירי: למעשה בשביל לעשות אנרגיה מתחדשת צריך לעבור פס ייצור שלם.

אודי אדירי: בפס הייצור הזה יש כמובן הסדרה של רשות החשמל, יש תכנון סטטוטורי, יש הסדרים מאוד מאוד מורכבים.

יעקב מרגי: אתה מבין למה הקושי של תמר, ובצדק?

יעקב מרגי: המצגת הייתה צריכה להתחיל ביעדים, בהחלטות.

אודי אדירי: התחלתי מהיעדים.

יעקב מרגי: לציין אותם.

יעקב מרגי: בשקף הקודם דיברת על פעילות האנרגיות המתחדשות, ואמרת באופן כללי.

יעקב מרגי: עדיין לא קיבלנו פירוט מדוקדק על פי כל אנרגיה וסוגיה.

יעקב מרגי: אבל יש לך מצגת, תמשיך איתה.

אודי אדירי: שתי דקות, מגיעים לשם.

אודי אדירי: התהליך של לייצר בסוף מגה ואט של אנרגיה מתחדשת הוא מורכב מאוד.

אודי אדירי: ההסדרה היא אצלנו ברשות החשמל, אבל אנחנו צריכים גם תכנון.

אודי אדירי: יש שאלות מורכבות מאוד של מקרקעין, של רישוי, וכמובן חיבור לרשת.

יעקב מרגי: אז למה לא הקמתם את הוועדה הבין-משרדית?

יעקב מרגי: ועדה בין-משרדית הוקמה?

אודי אדירי: ועדה בין-משרדית הוקמה.

יעקב מרגי: היא התכנסה?

יעקב מרגי: עבדה?

אודי אדירי: קיימנו דיון בחודש אפריל.

אודי אדירי: אחרי קביעת היעד החדש אנחנו מתכוונים לקחת את זה, כמו שגם החוק אומר, ליישום של מה נדרש בשביל לעמוד ביעד החדש.

אודי אדירי: וזו באמת תהיה עבודה מורכבת של הוועדה.

יעקב מרגי: מ-2017 ל-2020 להקים ועדה?

יעקב מרגי: אתה מבין למה לא כיף לעשות עסקים עם מדינת ישראל.

אודי אדירי: אני לא רוצה לדבר על תירוצים.

אודי אדירי: אני מקבל את ההערה שלך.

יעקב מרגי: אני לא בא אליך בטענות.

יעקב מרגי: בעל העניין היה צריך לשבת על זה ולהקים את הוועדה הבין-משרדית שתעבוד מ-2017, לא תוקם ב-2020.

אודי אדירי: תבוא דווקא אלי בטענות.

אודי אדירי: זו אחריות שלי ואנחנו נכנס אותה כמו שצריך, ואפשר לעשות הרבה יותר.

אודי אדירי: אני מקבל את זה לחלוטין.

אודי אדירי: לגבי צעדים.

אודי אדירי: להקמת משק החשמל ליעד, קודם כל יש החלטת ממשלה שהגשנו ואמורה גם שהממשלה תאמץ את היעד של השר.

אודי אדירי: ההחלטה הזאת נמצאת במזכירות הממשלה.

אודי אדירי: אנחנו מקווים שהיא תאושר בקרוב.

יעקב מרגי: האם מה שהעביר השר לממשלה כדי לקבל החלטה, כפי ששאלה תמר, זה עם תחנות ביניים?

יעקב מרגי: היא מפורטת, כולל כל אנרגיה והאחוזים ממנה כמו בהחלטה הראשונה?

יעקב מרגי: או סתם יעד כללי?

אודי אדירי: היעד הוא לא כללי, היעד הוא 30% אנרגיה מתחדשת.

אודי אדירי: זה מה שחשוב.

אודי אדירי: תכף יואב יראה מה קרה מאז ההחלטה הקודמת ועד היום, ואני אגיד שבגדול התפיסה שלנו היא שכדי להגיע ל-30% אנרגיה מתחדשת צריך לרוץ הכי מהר והכי חזק בכל הכיוונים.

אודי אדירי: אם ננסה היום להגדיר הטכנולוגיה הזאת כן וזאת לא, לא נגיע ל-30%.

אודי אדירי: אני אומר את זה, כי דווקא הרבה מהאנשים שרוצים הרבה מתחדשת, רוצים הרבה מתחדשת אבל לא רוח, רוצים הרבה מתחדשת אבל לא שטחים פתוחים.

אודי אדירי: אם רוצים להגיע ל-30% צריך לרוץ ולהסיר חסמים.

יעקב מרגי: חייב גם לגוון את מקורות האנרגיה.

אודי אדירי: אתה תראה שההחלטה שאנחנו מביאים היא מאוד מפורטת בהיבטים אחרים שנדרשים בה.

אודי אדירי: אנחנו מאוד רוצים לגוון את מקורות האנרגיה, ונשמח שהדיון הזה יעסוק גם בשאלה הזאת.

אודי אדירי: כי לצערנו אנחנו נתקלים ביותר ויותר התנגדות לאנרגיה מתחדשת.

אודי אדירי: אנרגיה מתחדשת מתחילה להיתפס, לצערי, כגורם בעייתי, ויש התנגדות אדירה היום למתקנים גם ברוח וגם בשטחים פתוחים.

אודי אדירי: אני חייב להגיד, אדוני היו"ר, שחלק גדול מהמתקנים שמשרד האנרגיה מקדם והיזמות מקדמת פשוט לא מאושרים, כי אנשים רוצים אנרגיה מתחדשת אבל לא ליד הבית.

אודי אדירי: רוצים אנרגיה, אבל לא ברוח.

אודי אדירי: רוצים אנרגיה, אבל לא בשטח פתוח.

אודי אדירי: רוצים אנרגיה, אבל לא מאגר מים.

יעקב מרגי: ועדה בין-משרדית.

תמר זנדברג: אודי, הציבור מתנגד לכל דבר, אבל אתם המשרד.

אודי אדירי: אם לא נגוון, אם לא נרוץ בכל הכוח, לא נגיע ל-30%.

אודי אדירי: זה יעד שאפתני מאוד.

אודי אדירי: עוסקים הרבה מאוד בהסרת חסמים.

אודי אדירי: כמובן פיתוח הרשת.

אודי אדירי: בסוף כדי להגיע ל-30%, כמו שהצגתי קודם, אנחנו הולכים לייצר בצהריים היקף חשמל שלפעמים יהיה גדול מהצריכה.

אודי אדירי: ולכן בשביל להגיע ל-30% אנחנו חייבים לפתח מערכות מאוד מתוחכמות של אגירת אנרגיה.

אודי אדירי: אגירת אנרגיה חשמלית זה דבר שנמצא בעולם בחיתוליו.

אודי אדירי: אנחנו בהחלט רוצים להיות כוח מניע ומוביל בזה גם ברמה העולמית.

אודי אדירי: כמו שאמרתי, גז טבעי ייתן את ההשלמה לפתרון מלא של הספקת אנרגיה.

אודי אדירי: החלטת הממשלה שאנחנו צפויים להביא, שהגשנו למזכירות הממשלה, מדברת גם על 30% אנרגיה מתחדשת, גם על צעדים קונקרטיים שיאפשרו הקמת אנרגיה מתחדשת, כמו המשך הפטור מהיטל השבחה לגגות, כמו הענקת פטור מהיטל השבחה למתקנים על מאגרי מים, מאגרי קולחין ובריכות דגים, קידום פרויקט PPP גדול להקמת תחנות כוח סולרית, קידום מו"פ.

אודי אדירי: הרבה דברים אמרת נכונים לגבי המו"פ, אנחנו גאים מאוד במו"פ שלנו.

אודי אדירי: התמיכות של המדען הראשי במשרד הובילו להצלחות חסרות תקדים בחברות סטרטאפ בתחום האנרגיה המתחדשת בישראל.

אודי אדירי: וכמובן ההחלטה הזאת, אנחנו מקווים, תאושר בקרוב.

אודי אדירי: לגבי סיכומי הוועדה הבין-משרדית מחודש אפריל 2020, הדיון האחרון שלה, לקחנו את כל מה שהוועדה שמה לעצמה.

אודי אדירי: מה אמר החוק?

אודי אדירי: הוועדה צריכה להגדיר פעולות לעשייה וצריך לבצע אותן.

אודי אדירי: עשינו ב-2020 סטטוס על כל ההחלטות שהתקבלו שנתיים ומשהו קודם.

אודי אדירי: הרבה מאוד חסמים הוסרו, כתובים כאן, תמריצי מיסוי, קידום מואץ של תהליכי תכנון, הארכת תוקף הסכמי משבצת על ידי רמ"י, הקמת קרן הלוואות בסיוע מפעל הפיס, ויש גם דברים שזיהינו שצריך לקדם.

איתי עצמון: אלה המלצות שהוגשו לשר?

אודי אדירי: אלה המלצות של הוועדה.

אודי אדירי: אני לא זוכר אם רשמית הגשנו לשר או לא, אבל אני אבדוק את זה.

איתי עצמון: הן אמורות להתפרסם גם לעיון הציבור באתר שלכם.

אודי אדירי: מאה אחוז.

אודי אדירי: אנחנו לגמרי עם פול גז על זה.

אודי אדירי: בנוסף מתמקדים מאוד במעשים.

אודי אדירי: מה שעשינו עם הדבר הזה, כל הדברים שזיהינו שהוועדה המליצה עליהם ולא בוצעו, הלכו אחד אחד מבחינתנו להליכי החקיקה הכי מהירים שאנחנו יכולים ליזום.

אודי אדירי: צריך להבין, זה לא דברים בסמכויותינו הדברים שמופיעים כאן.

אודי אדירי: מחיר אחיד לקרקע, הקלות לדו שימוש בקרקע.

יעקב מרגי: אתם לא שחקן יחיד.

יעקב מרגי: לכן ועדה בין-משרדית הייתה צריכה לקום ב-2017.

יעקב מרגי: אני אחזור על זה.

אודי אדירי: נכון.

אודי אדירי: הקמנו אותה.

אודי אדירי: אנחנו צריכים להוביל קבוצה, זה התפקיד שלנו.

אודי אדירי: אגב, גם מסייעים לנו, אבל לקחנו את זה להליכי חקיקה מאוד מהירים.

אודי אדירי: לצערנו כרגע חוק ההסדרים בסופו של דבר לא יצא לפועל, אבל אנחנו עושים מאמץ אדיר.

אודי אדירי: המשרד פרסם תכנית מאה ימים שכוללת טיפול בשיתוף כל השותפים שלנו, מנהל התכנון, משרד הפנים, משרד האוצר.

אודי אדירי: לצערנו הרבה דברים שדורשים חקיקה לא התקדמו עדיין.

אודי אדירי: זה פחות בוועדה הזאת, לצערנו אדוני היושב-ראש.

אודי אדירי: אבל ברמה המהותית הוועדה ישבה, הביאה המלצות, עשינו סטטוס ביצוע מסודר עליהן, חלק גדול בוצעו.

אודי אדירי: כל מה שלא בוצע נכנס לחקיקה, ועכשיו כשיש את היעד של 30% אנחנו נכנס את הוועדה בהקדם כדי לעשות תוכנית עבודה ליעד הזה.

אודי אדירי: אני מעביר את זכות הדיבור ליואב, שאני מקווה יענה על שאלות בצורה יותר טובה.

אודי אדירי: תודה.

<< אורח >> יואב קצבוי: תודה, אודי.

<< אורח >> יואב קצבוי: בוקר טוב לכולם.

<< אורח >> יואב קצבוי: אני ממלא מקום יושב-ראש רשות החשמל בשלושה החודשים האחרונים, בתפקיד הקבוע סמנכ"ל רגולציה ברשות החשמל.

<< אורח >> יואב קצבוי: אני חושב שבסך הכול בשנתיים-שלוש האחרונות ראינו שכאשר יש התגייסות ויש מאמץ משותף, אפשר להגיע להישגים מאוד מאוד יפים באנרגיה מתחדשת, וכיום שוק האנרגיה המתחדשת הוא בתמיכה מאוד משמעותית.

יעקב מרגי: אתה מבין שאם לא היו השנתיים האחרונות, היום לא הייתם מדווחים על עמידה ביעדים.

<< אורח >> יואב קצבוי: נכון.

<< אורח >> יואב קצבוי: אחרי כמה שנים של קיפאון היו שלוש שנים של מאמץ גדול.

<< אורח >> יואב קצבוי: אני חושב ששלוש השנים האלה נתנו לנו את הקומפורט להמליץ לשר על הגדלת היעד ל-30%, כי ראינו שזה אפשרי כשרוצים.

יעקב מרגי: חשבתי שהוא החליט על זה לבד.

<< אורח >> יואב קצבוי: השר מחליט, אנחנו מייעצים.

<< אורח >> יואב קצבוי: יש עבודה מפורטת של הרשות על הגדלת היעד ל-2030.

<< אורח >> יואב קצבוי: כמו שאמרתי, יש תנופה מאוד גדולה בתחום.

<< אורח >> יואב קצבוי: עד היום כבר הוקמו למעלה מ-2,500 מגה ואט.

<< אורח >> יואב קצבוי: יש בהליכי ההקמה – כשאני אומר הליכי הקמה זה אספקט שכבר אושר, קיבל תאריך, נכנס ללוחות זמנים מחייבים – בערך 3,500 מגה ואט.

<< אורח >> יואב קצבוי: חלק גדול ממנו היה אמור לקום בשנת 2020.

<< אורח >> יואב קצבוי: זה היה המאמץ הגדול.

<< אורח >> יואב קצבוי: כל המאמץ היה אמור להתנקז בשנה על מנת לעמוד ביעד.

<< אורח >> יואב קצבוי: שנת 2020, אני לא מחדש לאף אחד, היא קצת שנה בעייתית.

<< אורח >> יואב קצבוי: גם בעקבות פניות של היזמים עצמם אנחנו הארכנו זמנים לחלק מההסדרות באופן שהם גולשים מסוף השנה, שלשם הכול היה מכוון, כך שחלק גדול מהאספקט שבהקמה היה צפוי להשלים הקמה בערך בחציון הראשון של שנת 2021, ואפילו לעבור את היעד שהוקצה של 10%.

<< אורח >> יואב קצבוי: כמו שאמרתי, זה שוק בצמיחה.

<< אורח >> יואב קצבוי: מנתונים שהעבירו לנו מאיגוד חברות אנרגיה ירוקה יש למעלה מ-150 חברות בתחום, חלקן גדולות, אפילו שתי חברות שלאחרונה הנפיקו את עצמן לציבור בבורסה.

<< אורח >> יואב קצבוי: אבל גם הרבה חברות בינוניות וקטנות ומאוד מגוונות.

<< אורח >> יואב קצבוי: אנחנו רואים גם הצטרפות של המוסדיים למימון בתחום.

<< אורח >> יואב קצבוי: בקיצור, שוק באמת בצמיחה.

יעקב מרגי: מעיזות להקים חוות גדולות יותר ממה שראינו בעבר.

<< אורח >> יואב קצבוי: נכון.

יאיר גולן: למה היעד הוא רק 30% ולא יותר?

<< אורח >> יואב קצבוי: אפשר לדבר על זה אחר כך, בהחלט.

אודי אדירי: רק אגיד שבאנרגיה מהשמש, לפחות מהיעדים שנקבעו עד היום, הוא מהגבוהים בעולם.

אודי אדירי: וצריך לזכור שמה שיש לנו זה שמש.

יאיר גולן: אני שואל למה אנחנו לא מאתגרים את עצמנו עוד יותר.

אודי אדירי: זה אתגר מטורף.

<< אורח >> יואב קצבוי: אני חושב שזה אתגר מאוד מאוד משמעותי.

יעקב מרגי: יש לזה הרבה חסמים, יאיר.

יעקב מרגי: החברים פה רצו להתערב בדיון.

יעקב מרגי: הם באמצע הדיווח לוועדה.

יעקב מרגי: אחר כך אתן.

<< אורח >> יואב קצבוי: בסופו של דבר הכול היה אמור להתנקז לשנת 2020, או הרוב.

<< אורח >> יואב קצבוי: הייתה התקדמות בשנה האחרונה, אבל בעיקר בגלל הקורונה יש קצת דחיות.

<< אורח >> יואב קצבוי: דיברתי על המענה ההסדרתי של הרשות, אז החל מ-2017 נערכנו בשביל לתת מענה כדי שנוכל לעמוד ביעד, ועשינו כמה דברים.

<< אורח >> יואב קצבוי: עברנו להליכים שמבוססים על תחרות באופן כזה שמאוד הוזיל את האנרגיה המתחדשת.

<< אורח >> יואב קצבוי: האנרגיה המתחדשת גם הוזלה באופן טבעי בכל העולם, אבל זה גם תרם להוזלה של התעריפים בהסדרות שלנו.

<< אורח >> יואב קצבוי: אנחנו גם הורדנו רגולציה, ויתרנו על רישיונות מותנים, ויתרנו על כל ההליך מול הרשות, כל הבירוקרטיה שקשורה לרישיון ביטלנו ואמרנו לכולם להתחיל לרוץ.

<< אורח >> יואב קצבוי: מאז ערכנו תשעה הליכים תחרותיים שההספקים של כמעט 2,000 מגה ואט סך הכול, מכל הסוגים.

<< אורח >> יואב קצבוי: אנחנו מנסים לתת מענה לכל הסוגים של אנרגיות מתחדשות, בתחום הסולרי לפחות.

<< אורח >> יואב קצבוי: גם מתקנים קרקעיים בינוניים, גם מתקנים קרקעיים גדולים, גם מתקנים על גגות גדולים וגם מתקנים על גגות קטנים.

<< אורח >> יואב קצבוי: בהקשר של הגגות הקטנים אנחנו מבינים שצריך לתת איזשהו מענה רציף לגגות קטנים.

<< אורח >> יואב קצבוי: לא כל אחד שיש לו גג או לול יכול לגשת למכרזים של רשות החשמל, פשוטים ככל שיהיו, ולכן אנחנו נותנים מענה הסדרתי רציף לגגות קטנים בתעריף נדיב – הכול בשביל לעודד הקמה.

<< אורח >> יואב קצבוי: יש גם יתרונות, כמובן, לגגות כאלה.

<< אורח >> יואב קצבוי: זה קרוב למוקדי הצריכה, זה חוסך פיתוח של רשת.

יעקב מרגי: תתייחס בהמשך לסוגיית הקושי של רשת החשמל לקלוט?

<< אורח >> יואב קצבוי: אם תרצו, בהחלט.

<< אורח >> יואב קצבוי: קצת מספרים.

<< אורח >> יואב קצבוי: דיברתי קודם על המספרים של ההספקים שהוקמו ובהקמה, ודיברתי על המגוון, לפחות בתחום הסולרי.

<< אורח >> יואב קצבוי: אפשר לראות פה התפלגות יפה בין מתקנים קרקעיים, בין גגות קטנים לגגות גדולים.

<< אורח >> יואב קצבוי: כמו שאודי אמר, צריך הכול מהכול בשלב הזה.

<< אורח >> יואב קצבוי: צריך לרוץ לכל הכיוונים.

<< אורח >> יואב קצבוי: אחת המסקנות שלנו בעבודה של 2030 היא שאי אפשר להסתמך על סוג אחד.

<< אורח >> יואב קצבוי: יש יתרונות וחסרונות לכל אחד מהסוגים ויש חסמים לכל אחד מהסוגים, וחייבים ללכת לכל הכיוונים.

<< אורח >> יואב קצבוי: אי אפשר בלי מתקנים קרקעיים, וגם אי אפשר בלי מתקני גגות.

<< אורח >> יואב קצבוי: אנחנו מבינים את זה, למרות שזה קצת יותר יקר ואנחנו כרשות החשמל שאחראים על התעריף, לפעמים קצת לנו עם זה.

<< אורח >> יואב קצבוי: אבל אנחנו מבינים שצריך גם את זה וגם את זה.

יעקב מרגי: הדרך לגיהינום רצופה בכוונות טובות.

יעקב מרגי: זה מה שקורה לפעמים גם עם הארגונים האלה, שרוצים הכול או לא כלום.

יעקב מרגי: אני יודע כמה שנים נתקע פרויקט אשלים.

יעקב מרגי: במשך כמה שנים הייתה מלחמת עולם עם הארגונים הסביבתיים.

<< אורח >> יואב קצבוי: אני עולה פאזה.

<< אורח >> יואב קצבוי: קודם ראינו את ההתפלגות בתוך התחום הסולרי, פה זה כבר ההתפלגות לפי סוג אנרגיה מתחדשת.

<< אורח >> יואב קצבוי: באופן טבעי, כמו שאודי אמר, הרוב המוחלט של האנרגיה המתחדשת בישראל היא סולרית.

<< אורח >> יואב קצבוי: בתחילת העשור אני חושב שתכננו את העמידה ביעד בנוי יותר על אנרגיית רוח.

<< אורח >> יואב קצבוי: מיד אדבר על זה.

<< אורח >> יואב קצבוי: אנרגיית רוח נתקלה בהמון קשיים.

יעקב מרגי: עדיין יש קשיים?

יעקב מרגי: לא נפתרו?

<< אורח >> יואב קצבוי: עדיין יש קשיים.

<< אורח >> יואב קצבוי: חלק נפתרו, יש גם קפיצה בתחום הזה.

<< אורח >> יואב קצבוי: יש חווה אחת בגודל של כמאה מגה ואט שכבר בהליכי הקמה מאוד מאוד מתקדמים ברמת הגולן.

<< אורח >> יואב קצבוי: אני לא יודע אם למישהו יצא לבקר שם לאחרונה.

<< אורח >> יואב קצבוי: רואים כבר את הטורבינות בשטח.

<< אורח >> יואב קצבוי: יש חווה אחת נוספת גדולה של כ-190 מגה ואט, שגם כבר נכנסה להליכי הקמה.

<< אורח >> יואב קצבוי: אז הייתה התקדמות בהקשר הזה.

<< אורח >> יואב קצבוי: עדיין יש חסמים שצריך לפתור.

<< אורח >> יואב קצבוי: אבל בסופו של דבר זה התמהיל, רוח וסולרי בעיקר.

<< אורח >> יואב קצבוי: דיברתי על הדחיות שהיו לנו.

<< אורח >> יואב קצבוי: את כל המענה ההסדרתי שנתנו כיוונו לשנת 2020.

<< אורח >> יואב קצבוי: בעקבות הקורונה נתנו הארכה לחלק גדול מההסדרות שבתהליך.

<< אורח >> יואב קצבוי: ההארכה בהתחלה של 90 ימים, כרגע אנחנו שוקלים הארכה נוספת, כי באמת יש קשיים גדולים מאוד, למרות שמשק האנרגיה פועל.

יעקב מרגי: מה הקשיים?

<< אורח >> יואב קצבוי: חברות שחלק גדול מבודד, רשויות ממשלתיות שלא מקבלות קהל.

<< אורח >> יואב קצבוי: הקורונה התחילה בסין, רוב הציוד מיובא מסין, אז מן הסתם הם עצרו את כל הייצור בהתחלה.

<< אורח >> יואב קצבוי: יש קשיים מגוונים.

יעקב מרגי: יש מטה במשרד האנרגיה שכל תפקידו לקדם את הסוגיה הזאת?

אודי אדירי: קודם כל, אני חושב שהיום הבעיה היא פחות סין ויותר הבעיה היא הממשלה עצמה, הרשויות, היכולת של רשות מקומית לתת היתר בנייה עכשיו לדברים האלה.

אודי אדירי: למשרד האנרגיה יש רשות החשמל שהיא אמונה על כל החשמל, והיום חלק גדול מהעיסוק שלה זה אנרגיה מתחדשת.

אודי אדירי: לי בתור מנכ"ל משרד לא אכפת להגיד בואו נקים עוד רשות במשרד האנרגיה.

אודי אדירי: אבל אני באמת חושב שיש לנו רשות חשמל.

יעקב מרגי: אני לא רוצה רשות, אני מדבר על מטה.

אודי אדירי: לגמרי.

אודי אדירי: אנחנו במשרד האנרגיה בסיפור הזה של אנרגיה מתחדשת, בטיפול בחסמים, בטיפול בבעיות, בסדר היום שלי ושל הלשכה.

אודי אדירי: מינינו פרויקטור מיוחד לנושא.

אודי אדירי: אצלנו זה תופס חלק מאוד משמעותי בעשייה.

אודי אדירי: למשל דוגמה של הרוח, לפתור את החסמים שם, או כל הדברים שיואב מדבר עליהם.

אודי אדירי: יש פה עוד הרבה מאוד עבודה, ומתקדמים.

יעקב מרגי: בפרקטיקה, אם נסמוך על כך שפקידי הממשלה ידביקו את הקצב של רצון הוועדה או הסיכום שיצא בסוף הוועדה, זה לא יקרה.

יעקב מרגי: אם יהיה משוגע לדבר במשרד הייעודי, הוא יכול להתמודד עם כל חסם.

יעקב מרגי: שינויי חקיקה לא יבואו מאליהם או בקצב שאתה ואני רוצים כדי להגיע ליעדים אם לא יהיה משוגע שיתעסק רק עם זה.

יעקב מרגי: אני מאמין בזה.

יעקב מרגי: משרדי הממשלה מתעסקים בדברים רבים.

יעקב מרגי: תקרא לזה פרויקטור, תקרא לזה מטה, זה חייב להיות.

יעקב מרגי: וזה יהיה בסיכום, אני אדרוש את זה.

יעקב מרגי: כי אם לא, אז השר החליט, 2030 זה עוד עשר שנים, אני לא יודע מה התוכניות הפוליטיות של יובל שטייניץ.

יעקב מרגי: אני חושב שממשלה שחפצה להיגמל מהמזהמים צריכה לא 2030, היום כולם בעולם מדברים על תוכניות תר"ש של 2050, וזה כבר בפתח.

יעקב מרגי: את זה אמרתי כהערת ביניים.

יעקב מרגי: תגיע בבקשה לסיכום ותתייחס גם להיערכות של חברת החשמל בכלל.

יעקב מרגי: אנחנו רצים ורצים, ונראה לי שחברת החשמל עם הרשת שלה נמצאת מאחור, אלא אם כן תתקן אותי.

<< אורח >> יואב קצבוי: יש ברשות החשמל אנרגיות מתחדשות.

<< אורח >> יואב קצבוי: אנחנו לא משלבים את ההסדרות ושוכחים.

<< אורח >> יואב קצבוי: אנחנו יום יום מלכלכים את הידיים ואנחנו באמת מנסים לתת מענה מאוד מאוד רציף לכל הבעיות שעולות מהשטח.

<< אורח >> יואב קצבוי: דיברתי על הדחיות של הקורונה.

<< אורח >> יואב קצבוי: אנחנו מקווים לצפי התקנות מאוד מאוד צפוף בתחילת השנה הבאה.

<< אורח >> יואב קצבוי: פעולות נוספות שנעשו בשנים האחרונות על ידי רשות החשמל ורשויות נוספות, דיברת על הרשת.

<< אורח >> יואב קצבוי: חברת החשמל עדכנה את תוכנית הפיתוח לצורך קליטה.

<< אורח >> יואב קצבוי: עשו מאמץ מאוד מאוד גדול לצורך קליטה של אנרגיות מתחדשות בהיקפים שהיה נדרש.

<< אורח >> יואב קצבוי: צריך לעשות עוד, ללא ספק.

<< אורח >> יואב קצבוי: חלק מההמלצות שלנו בעבודה שעשינו על 2030 זה כמובן להכין תוכנית פיתוח שתיתן מענה להגדלת היעד.

<< אורח >> יואב קצבוי: זה ברור, רשת זה דבר גדול, זה דבר כבד.

<< אורח >> יואב קצבוי: ברור שמאוד טבעי כשרצים כל כך חזק על אנרגיות מתחדשות שפה ושם יהיו גם חסמים ברשת, וצריך לפתור אותם.

<< אורח >> יואב קצבוי: אנחנו מנסים לפתור אותם גם בפתרונות לטווח קצר וגם לטווח ארוך.

<< אורח >> יואב קצבוי: בטווח הקצר הנחינו את חברת החשמל לעשות את סקרי החיבור.

<< אורח >> יואב קצבוי: כשהם בודקים האם מתקן סולרי יכול להתחבר לרשת, הם כבר מניחים מראש שהמתקן הזה יקבל עדיפות על מתקן קונבנציונלי כשהוא יפעל, ולכן הוא מקבל עדיפות גם בסקר החיבור.

<< אורח >> יואב קצבוי: עשינו שינויים רגולטוריים שמקלים קצת על הליך החיבור לרשת, שאפשר להתחבר גם אם יש מגבלה קטנה כמה חודשים.

<< אורח >> יואב קצבוי: פעם זה לא היה מתאפשר והיית חייב להוכיח.

<< אורח >> יואב קצבוי: מהרגע שאתה מתחבר אתה יכול להוציא את כל האנרגיה לרשת.

<< אורח >> יואב קצבוי: עכשיו עשינו שינוי קטן שבאמת נתן תועלת גדולה.

<< אורח >> יואב קצבוי: וכמו שאודי אמר, שיתוף פעולה ממשלתי.

<< אורח >> יואב קצבוי: אנחנו משתתפים בכל הוועדות להסרת חסמים.

<< אורח >> יואב קצבוי: דיברתי על הרוח, אז לא ארחיב שוב.

<< אורח >> יואב קצבוי: אמרנו, יש קצת פריצת דרך, אבל יש עוד חסמים שצריך לפתור.

<< אורח >> יואב קצבוי: אנרגיית רוח היא חשובה, היא גם מגוונת את סל הדלקים, היא משלימה את שעות הייצור של הסולרי.

<< אורח >> יואב קצבוי: סולרי פועל בצהריים, רוח בישראל היא בעיקר בערב.

<< אורח >> יואב קצבוי: היא מגוונת גם מבחינת המיקום, ולכן אנחנו רואים בזה חשיבות גדולה.

<< אורח >> יואב קצבוי: שקף אחרון, שזה אולי המאמץ הבא, זה כל הנושא של האגירה.

<< אורח >> יואב קצבוי: אודי הזכיר את זה.

<< אורח >> יואב קצבוי: אנחנו מבינים שלהגיע להיקף משמעותי של אנרגיות מתחדשות בלי אגירה יהיה מאוד קשה.

<< אורח >> יואב קצבוי: אנחנו התחלנו לתת לזה מענה הסדרתי, עשינו כבר הליך אחד תחרותי פלוס אגירה.

<< אורח >> יואב קצבוי: זה הסתיים בהצלחה די גדולה מבחינת כמות ומחיר.

<< אורח >> יואב קצבוי: הליך נוסף כבר פורסם, יצא לדרך בסוף השנה.

<< אורח >> יואב קצבוי: יצאנו לקול קורא לאגירה ברשת.

יעקב מרגי: אגירה זה טכנולוגיית מצברים?

<< אורח >> יואב קצבוי: כן.

<< אורח >> יואב קצבוי: יש לנו מבעוד מועד גם הסדרה קצת יותר ישנה לאגירה שאובה, שבאמת גם בשנה האחרונה הייתה התקדמות יפה.

<< אורח >> יואב קצבוי: מתקן אחד במעלה גלבוע נכנס להפעלה מסחרית, מתקן נוסף שנקרא "כוכב הירדן" נכנס להליכי הקמה מתקדמים, וזה אמור לתת את המענה.

<< אורח >> יואב קצבוי: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אדוני המנכ"ל, לגבי העמידה ביעדים, לא אמרת לי רשות אכיפה, והוא זרק את זה לפתחך.

יעקב מרגי: אתה מעריך שבנתונים של 2020 אתם מגיעים ליעד של 10%?

אודי אדירי: כמו שאמרתי, מבחינת ההספק המותקן כנראה שנעמוד ביעד בתחילת השנה הבאה, בעיקר בגלל הדחיות של ההליכים בעקבות הקורונה.

אודי אדירי: אנחנו כיוונו לעמוד ביעד, הכול היה מכוון לשם.

יעקב מרגי: על יישום התוכנית דיווחתם לוועדה.

יעקב מרגי: לגבי המלצות של הוועדה הבין-משרדית, יש המלצות כתובות?

אודי אדירי: יש המלצות כתובות.

יעקב מרגי: אם הוגשו לשר, נבקש לקבל.

אודי אדירי: אין בעיה.

אודי אדירי: רק נדאג לסיים את התהליך כפי שקבוע בחוק.

אודי אדירי: צריך להבין את התהליך, עשינו אותו.

אודי אדירי: היה יעד 10%, חוקק החוק.

אודי אדירי: השר ביקש מרשות החשמל שייעצו לו איך לעשות תוכנית ליישם את זה.

אודי אדירי: עשו תוכנית, בוצעה במלואה.

אודי אדירי: הקורונה עכשיו גרמה לדחייה של כמה חודשים בודדים.

בועז טופורובסקי: אבל זה בוצע לפי יעד של התקנה, לא לפי יעד של הספק.

אודי אדירי: זה אותו דבר.

אודי אדירי: יעד של הספק מיוצר, לפי יעד של הספק מיוצר, חד-משמעית.

אודי אדירי: אם היינו מדברים בהתקנה, אנחנו כבר היום מעל 20%.

יעקב מרגי: תתייחס להערה שאמר נציג הממ"מ של הכנסת.

יעקב מרגי: המדידה שלכם לא לפי ייצור בפועל.

<< אורח >> יואב קצבוי: אנחנו מודדים את פוטנציאל הייצור מההספק המותקן.

<< אורח >> יואב קצבוי: זה לא משהו שלא ידוע.

<< אורח >> יואב קצבוי: בסך הכול שעות זריחת השמש הן ידועות.

יעקב מרגי: אבל הוא אומר לך שלפי ייצור בפועל זה גבוה יותר.

<< אורח >> יואב קצבוי: אני לא יודע מאיפה הנתונים שלו.

<< אורח >> יואב קצבוי: זה לא אמור להיות כך.

יעקב מרגי: ואני חשבתי שהייתם לארג'ים.

אודי אדירי: לא, אנחנו מאוד שמרניים.

אודי אדירי: יש שיטות שונות למדידה.

אודי אדירי: אגב, התפרסם לא מזמן פרסום בין-לאומי.

אודי אדירי: אנחנו מאוד שמרניים בשיטה.

אודי אדירי: בסוף זה מה שנעשה, הייתה תוכנית מפורטת, הייתה תוכנית לחברת החשמל לעדכן את הרשת.

אודי אדירי: מה שאנחנו מתכוונים לעשות עכשיו, יש יעד חדש, 30%.

אודי אדירי: גם ליעד הזה תהיה תוכנית עבודה מפורטת שתיקבע עם יעדי ביניים, עם מה שהיו"ר אמר לגבי הוועדה.

יעקב מרגי: חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: אין ספק, נושא מאוד מאוד חשוב ויכול להוות פתרון כלכלי, בריאותי וסביבתי, וצריך באמת לדחוף לכיוון הזה שתהיה תוכנית גם ישימה וגם להקצות את המשאבים הדרושים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לשאול לגבי הנגשת המידע, כי אני יודעת שכל החומר שנמצא באתר נמצא רק בשפה העברית ואין הנגשה לאוכלוסיות אחרות.

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא השני שאני רוצה לשאול לגביו, מה האפשרויות למתן תמריצי מיסוי לאנשים שרוצים להיות יזמים במקום הזה וכמה זה באמת מבוסס בתוכנית, האם יש התקדמות בעניין או רק אמירה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני יודעת שיש הרבה רשויות שהגישו בקשות כדי לקבל מענקים ממשרד הפנים כדי לייצר אנרגיה סולרית שתהיה להם אחר כך לעזר להכנסות, ועדיין הדבר תקוע.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: איתן פרנס.

איתן פרנס: תודה, אדוני היושב-ראש.

איתן פרנס: אנחנו ארגון שקיים כבר עשר שנים ומלווה את התחום הזה.

איתן פרנס: אני מנכ"ל איגוד חברות אנרגיה ירוקה לישראל.

איתן פרנס: אנחנו ארגון של 155 חברות שמלווה את התחום הזה ציבורית כבר עשר שנים.

איתן פרנס: אנחנו רואים את השינוי העצום שמשרד האנרגיה עושה ברשות החשמל.

איתן פרנס: אנחנו מברכים על מה שקורה.

איתן פרנס: לא פחות ממהפכה, אדוני, ומחוברים אליה עשרות אלפי אנשים.

יעקב מרגי: תגיד לי איפה הקשיים שלך.

איתן פרנס: מהבית הקטן ועד ללול, והכול קורה בפריפריה, וזו הכנסה בתקופות כאלה קשות.

איתן פרנס: מה שאנחנו צריכים כדי להמשיך ולצמוח, אדוני, גם מבחינת מספר החברות פה שתהיה תחרות יותר טובה וגם מבחינת היכולת שלנו לצמוח ולהעסיק יותר עובדים זו פשוט תוכנית רב שנתית.

איתן פרנס: אנחנו צריכים לדעת מה אנחנו עושים בשנת 2021, שנת 2022, שנת 2023 ושנת 2024.

איתן פרנס: אנחנו צריכים שהדבר הזה יהיה יישומי.

איתן פרנס: כדי שיקומו כאן חברות, שילכו למנהל הבנק שלהם ויבקשו אשראי ויתחילו להעסיק אנשים, אנחנו חייבים תוכנית עבודה.

איתן פרנס: כרגע רשות החשמל הציגה לנו תוכנית ל-2021 שנמצאת בשימוע.

איתן פרנס: יש לנו הערות לגביה ואנחנו נגיב כמובן.

איתן פרנס: אבל אנחנו רוצים לראות אופק וצמיחה.

איתן פרנס: יש תחומים שבהם הצמיחה הפסיקה לגמרי.

איתן פרנס: כך לדוגמה, אדוני, תחום אנרגיית הרוח שצומח בכל העולם, תחום הפסולת לאנרגיה, תחום שצומח בכל העולם.

איתן פרנס: כאן אנחנו למעשה לא רואים בכלל תוכניות עבודה קדימה.

איתן פרנס: למעשה יש תחום שהרשות הפסיקה להסדר אותם בתחום הביומסה, בתחום הביו-גז שנתנו לנו עוד חצי שנה בלבד לחיות, ויש כאן פער גדול מאוד שצריך להכניס לתוכו תוכניות ממשלתיות.

איתן פרנס: אדוני, אנחנו מבקשים מהוועדה פה היום לנסות לבקש ממשרד האנרגיה ורשות החשמל להציג תוכנית עם אופק.

איתן פרנס: האופק הזה הוא חיוני לצמיחת התחום.

איתן פרנס: אנחנו צריכים להמשיך את ההסדרות, אנחנו צריכים שאנשים יוכלו לקרות את כל הגג ולא רק חלקים מהגג.

איתן פרנס: יש סיטואציה היום, שאם אתה תעלה עם מטוס מעל היישובים בארץ, תחשוב שעם ישראל הלך חזרה למדבר.

איתן פרנס: כי אם אני רואה מהשמים גג של רפת שהוא מקורה רק בחלק קטן ממנו, סימן שמשהו לא נכון בכללים שרשות החשמל קובעת.

יעקב מרגי: למה יש מגבלה?

איתן פרנס: קודם כל יש מגבלה חשמלית.

איתן פרנס: לא בכל מקום אפשר להוציא חשמל כמו שאנחנו רוצים.

איתן פרנס: אבל מעבר לזה יש מגבלה כלכלית.

איתן פרנס: נותנים 45 אגורות, שזה התעריף שהיה עד היום, עד למתקן בהספק של 200 קילו ואט.

איתן פרנס: רשות החשמל בדיוק מקטינה את המספר הזה בשימוע שהיא הוציאה למאה קילו ואט.

איתן פרנס: זאת אומרת, יש הרבה מקומות שבהם יש יתרת גג שאם רוצים להיכנס אליה לא תקבל 41 אגורות, אלא תצטרך להשתתף בהליך תחרותי, תצטרך להפקיד ערבויות, ואז ההליך התחרותי האחרון שנקבע הוא 18.18 אגורות.

יעקב מרגי: יש לי גג של 400 מטר ואני רוצה לכסות אותו כולו.

אודי אדירי: גם דונם אין בעיה.

איתן פרנס: ב-400 מטר אין שום בעיה.

איתן פרנס: אנחנו מדברים על גגות הרבה יותר גדולים.

יעקב מרגי: מה המגבלה ברפתות?

איתן פרנס: כרגע יש מגבלה שהיא עד 200 קילו ואט, שזה כ-3,000 מטר שטח גג.

איתן פרנס: אדוני, עכשיו רוצים לקצץ את זה לחצי.

איתן פרנס: כשאתה מקצץ לחצי, זה בדיוק השימוע שרשות החשמל פרסמה, שהיא מורידה כרגע את המגבלה מ-200 קילו ואט ל-100 קילו ואט.

איתן פרנס: נשאלת השאלה מה יקרה, האם יקום שם גג או לא.

איתן פרנס: איך נדע מה רשות החשמל מציעה שיקרה ביתרת הגג?

איתן פרנס: היא אומרת: תשתתף בהליך תחרותי.

איתן פרנס: בהליך התחרותי האחרון לא השתתפו צרכנים קטנים או צרכני חשמל בכלל, השתתפו חברות בורסאיות, השתתפו קרנות פיננסיות.

איתן פרנס: ולכן אנחנו פונים לרשות החשמל וכאן לוועדה ומבקשים הסדרה שנותנת לצרכן לקרות את כל הגג.

איתן פרנס: אנחנו מבינים שזה קשה, אבל אפשר ללמוד מה קורה בעולם.

יעקב מרגי: למה זה אמור לפגוע בתחרות?

יעקב מרגי: אם למדינה יש עניין לקדם, היא גם מייצרת תמריצים.

יעקב מרגי: עובדה, פטורים מהיטל השבחה.

יעקב מרגי: אם אני נותן לספקים הקטנים, יש לי יכולת מסוימת.

יעקב מרגי: גם מושב, קיבוץ, משק פרטי, בית פרטי.

יעקב מרגי: לעירייה, לרשות מקומית יש כל מיני מבני ציבור.

<< אורח >> יואב קצבוי: כמו שאודי אמר, גג של 100 קילו ואט זה גג של דונם.

<< אורח >> יואב קצבוי: אני לא מכיר הרבה אנשים שיש להם בית פרטי עם גג של דונם, אז זה נותן בהחלט מענה לצרכנים קטנים.

<< אורח >> יואב קצבוי: איפשהו צריך לשים את הגבול.

<< אורח >> יואב קצבוי: התעריף לגגות קטנים הוא תעריף מאוד גבוה, ואנחנו מאמינים בהליכים תחרותיים.

אימאן ח'טיב יאסין: שדות.

יעקב מרגי: שדות זה תחרות.

<< אורח >> יואב קצבוי: אנחנו מאפשרים למצות את גודל הגג, אבל אנחנו נותנים את התעריף המאוד מאוד גבוה עד גודל מסוים, כי בגודל הזה אנחנו מבינים שזה גם יותר יקר וזה גם מכוון לצרכנים שאין להם התחכום לגשת למכרזים.

יעקב מרגי: יש לך מצוקת קרקע.

יעקב מרגי: במצוקת קרקע יש לך לעתים קשיי רישוי, חסמים כאלה ואחרים.

יעקב מרגי: יש פה מבנים קיימים.

יעקב מרגי: אני לא חושב שהיה צריך להגביל שם.

אודי אדירי: אין מגבלה על גגות.

אודי אדירי: הכלל היה שנים: עד דונם גג יש לך תעריף כמו צרכן.

אודי אדירי: צריך להבין, זה תעריף פי 2.5 יותר גבוה.

אודי אדירי: בסוף כולנו משלמים את זה בחשבון החשמל.

יעקב מרגי: החוות האלה זה תעריף אחר מאשר אצלי על הגג?

אודי אדירי: כן.

אודי אדירי: אתה עושה על הגג שלך עד דונם – זה מתאים לרפת של חקלאי, זה מתאים למחסן בינוני – אתה מקבל תעריף יותר מפי שניים יותר גבוה.

יעקב מרגי: גבוה מאשר אלה שבחוות?

אודי אדירי: מאלה שבחוות הגדולות, אפילו פי שלושה.

אודי אדירי: הרשות עשתה מהלך מדהים בעיני.

יעקב מרגי: אבל למה לצמצם?

<< אורח >> יואב קצבוי: אנחנו לא מצמצמים.

<< אורח >> יואב קצבוי: זה קצת חוסר דיוק.

אודי אדירי: הרשות עשתה פה מהלך מדהים.

אודי אדירי: זה תמיד היה הדונם.

אודי אדירי: היה פה באמת מאבק כדי שנעמוד ביעדי 2020.

אודי אדירי: מה שאמר ביושר יו"ר הרשות, כנראה לא יקרה אחד לאחד בגלל הקורונה, ולכן הרשות עשתה מה שעושים לפעמים בעסקים, סוף עונה.

אודי אדירי: נתנה חצי שנה.

<< אורח >> יואב קצבוי: נתנו להוראת שעה, הגדלנו את זה ל-200 והוראת השעה פגה.

יעקב מרגי: אתה לא בסדר.

יעקב מרגי: למה אתה מוריד את זה ל-100?

יעקב מרגי: זו תכונה אנושית.

יעקב מרגי: יש לך דקה לסכם.

איתן פרנס: רשות החשמל כאן הציגה שצריך לתת תעריפים, והתעריפים הם גבוהים.

איתן פרנס: אבל אדוני יודע שצריך למצוא את האיזון.

איתן פרנס: לא צריך לתת לאדם 40 ומשהו אגורות על גג גדול, אלא אפשר לעשות מדרג או משהו חכם.

איתן פרנס: אנחנו מבקשים מרשות החשמל לשקול את הנושא הזה.

איתן פרנס: הסוגיה האחרונה שאני אעלה פה, והיא קצרה, היא היטל ההשבחה.

איתן פרנס: יש הסכמה לפתור מהיטל השבחה של כל הגורמים.

איתן פרנס: חוק ההסדרים נעצר, צריך חקיקת בזק ממשלתית שב-1 בינואר ברשומות יוארך הפטור.

איתן פרנס: כי אחרת אנחנו נמצא את עצמנו בסיכון עצום.

יעקב מרגי: תודה.

אימאן ח'טיב יאסין: בקשר להמלצות, אני רוצה להמליץ שיהיה קמפיין יזום, גם הסברה על כל הדברים וגם לעודד את האנשים, שידעו איך לעשות את זה וגם שיעודדו אותם איך לעשות את זה.

יעקב מרגי: אתם עושים את זה בכל השפות, רשות החשמל?

אימאן ח'טיב יאסין: לא, זה רק בעברית.

<< אורח >> יואב קצבוי: עשינו קמפיין אחד לעידוד גגות קטנים.

יעקב מרגי: זה היה בכל השפות?

<< אורח >> יואב קצבוי: אני צריך לבדוק את זה.

<< אורח >> יואב קצבוי: לדעתי לא.

יעקב מרגי: הנה המלצה נוספת לסיכום.

יעקב מרגי: קרן ברק, בבקשה.

קרן ברק: אם זה את השגת, זה כבר הישג.

אודי אדירי: רק להגיד שכן עשינו תהליך גדול מאוד עם השלטון המקומי בשביל לתת הלוואות להקמה של מתקנים.

אודי אדירי: לקחו בזה חלק 140 רשויות מכל המגזרים.

קרן ברק: לי יש שתי שאלות.

קרן ברק: קודם כל, אני מנסה להבין למה בשנים האלה, שכבר יש גז טבעי ואנחנו יושבים בוועדה שלך ולא בוועדה אחרת שחושבת שלא צריך להוציא את הגז מהים, שזה לא תרם לכלכלה - - -

יעקב מרגי: כמו כאלה שחושבים שאין קורונה.

קרן ברק: יש כאן יושבת-ראש ועדה שחושבת שהגז היה צריך להישאר באדמה.

קרן ברק: בהנחה שרוב הציבור מבין שטוב שהגז יצא מהאדמה ואנחנו מדברים פה על אנרגיות מתחדשות, למה עדיין אנחנו צריכים לראות את המספרים הגבוהים האלה של פחם?

קרן ברק: אני לא מצליחה להבין מאיזו סיבה בכלל יש כאלה מספרים.

קרן ברק: למה רק בשנת 2026 הפחם נעלם.

קרן ברק: אתם כמשרד אנרגיה, ובטח משרד להגנת הסביבה, הייתם אמורים לרצות שזה יצטמצם הרבה לפני, מה גם שאני מבינה שמבחינה כמותית יש כבר כמה מאגרים.

יעקב מרגי: היית מנותקת מהקטע הזה של הרפורמה בחברת החשמל והמאבקים.

קרן ברק: לא הייתי מנותקת בכלל.

יעקב מרגי: זה קשור לזה.

יעקב מרגי: זה תהליך היגמלות לאט לאט להעביר את חברת החשמל רק לתחום הרשת.

יעקב מרגי: הפרדה בין האספקה והייצור.

קרן ברק: את זה אני מבינה.

קרן ברק: אני רק מכירה את העניין שבכל שנה שמים יעדים לצמצום, ובין 2020 ל-2021 אין כמעט יעדים לצמצום.

קרן ברק: אני חושבת שהיה אפשר להוריד את זה יותר.

קרן ברק: דבר שני, אודי, עשיתי סיור בצפון לא כל כך מזמן ושמעתי על מצוקת החקלאים בכל דבר אפשרי.

קרן ברק: אין להם ידיים עובדות ואין להם מי שיקנה.

קרן ברק: הם במצב קטסטרופלי.

קרן ברק: כחלק מהסיוע שלנו כמדינה להם אני חושבת שצריך לחשוב בדרכים יצירתיות.

קרן ברק: יש להם שטחים שלמים שאין להם ידיים עובדות, אין להם למי למכור.

קרן ברק: זה המצב כרגע, בוודאי בקורונה אבל בכלל.

קרן ברק: אנחנו לא נותנים להם לבנות מבנים, אנחנו עוצרים להם כמעט כל דבר.

קרן ברק: בואו נחשוב על דרך יצירתית, ואני התחלתי לגלגל את זה, של לתת חלק מזערי, פחות מ-10%, אבל מהשטח שלהם, שהם יוכלו לעשות כמה גרושים, להתפרנס טיפה בכבוד אם ניתן להם לבנות על חלק איזושהי חווה סולרית.

קרן ברק: זה גם טוב למשק החשמל ולאנרגיה הסולרית, וזה גם ייתן להם טיפה להרים את הראש מעל הקרקע ולהרגיש שהמדינה לא רק מנסה להפריע להם.

קרן ברק: אני יודעת שבאגף התקציבים התפיסה היא כל הזמן איך להתעמר בהם, אבל אם נבוא עם בשורה שלנו לראות איך אפשר גם לסייע להם – יש להם השטחים, ואני לא אומרת עכשיו שכל השטח שלהם, אני אומרת פחות מ-10%, אבל שניתן למי שרוצה להקים בפחות מ-10% את השטחים האלה של אנרגיה סולרית, אולי עשינו משהו טוב.

קרן ברק: אני רוצה שתחשוב על זה רגע בנפש חפצה ובראש פתוח.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יש בעיה עם הזום.

יעקב מרגי: בינתיים נשמע את חברי הכנסת.

יעקב מרגי: חבר הכנסת טופורובסקי, בבקשה.

בועז טופורובסקי: אנחנו רואים שאנחנו על 8% בערך מהצריכה ביישום.

בועז טופורובסקי: אני לא רואה שעומדים בזה, גם לא בתחילת 2020, אבל הלוואי שאני טועה.

בועז טופורובסקי: היעד של 30% הוא מעולה.

בועז טופורובסקי: הוא יכול להיות תמיד יעד יותר טוב, אבל יש יעד סוף סוף.

בועז טופורובסקי: הדרך היחידה לעמוד בזה, צריך ללמוד ממה שקרה ביעד הקודם.

בועז טופורובסקי: זה לבנות ממש תוכנית עם עשור, עם ודאות, עם יעדי ביניים.

בועז טופורובסקי: בכל פעם אנחנו שואלים האם יש יעדי ביניים.

בועז טופורובסקי: הבנתי שאין.

בועז טופורובסקי: האם אתם מתכוונים לקבוע יעדי ביניים בתוכנית שאתם הולכים לעשות?

בועז טופורובסקי: ובשביל שנעמוד ביעדים ולא כל פעם נצטרך לעשות התאמות, היא צריכה לבוא יחד עם בחינה של תועלת התחום, תועלת כלכלית, כל הנושאים האלה, וכל מה שקשור להסרת החסמים.

בועז טופורובסקי: אני רוצה לתת דוגמאות:

בועז טופורובסקי: פטור מהיטל השבחה למתקנים פוטו וולטאים, עידוד המדינה במקומות שיש בהם חסמים, למשל במגזר החקלאי יש חסמים עם רשות מקרקעי ישראל, אז גם צריך שזה יקרה.

בועז טופורובסקי: שתי הצעות חוק שלי שהבנתי שאתם מתכוונים אולי לקדם בעצמכם, האחת זה שיהיה אפשר שלכל אחד שיש לו חניה פרטית על שמו יוכל לשים שם מתקן טעינה חשמלי, והשנייה שבבניינים משותפים אפשר יהיה בשני שלישים להתקין מתקנים פוטו וולטאים, כי עכשיו זה לא מוסדר.

בועז טופורובסקי: השאלה היא האם אתם מתכוונים לעשות יעדי ביניים, דבר שני מה הוודאות לעשור הקרוב שאתם הולכים לתת לאנשים שרוצים לעדכן את זה מבחינת עידוד המדינה, והדבר השלישי בנוגע למתקני אגירה שדיברתי עליו.

בועז טופורובסקי: אני מבין שזה עוד רחוק מאיפה שאנחנו רוצים להיות.

בועז טופורובסקי: מה היעד שאנחנו רוצים להגיע אליו במתקני אגירה ומה החסמים בקצרה.

<< אורח >> יואב קצבוי: אתחיל מהסוף, הנושא של האגירה.

<< אורח >> יואב קצבוי: כשעשינו את העבודה על 2030 בדקנו אילו צרכים צריך מבחינת אגירה, הגענו לכמות מסוימת והעניין הוא שזה עדיין באי ודאות די גדולה.

<< אורח >> יואב קצבוי: נושא האגירה, כמו שאודי אמר, זה נושא מאוד מאוד בחיתולים, בכל העולם ולא רק בישראל אין מערכת חשמל שמשולבים בה מתקני אגירה בהיקפים משמעותיים.

<< אורח >> יואב קצבוי: זה מטיל אתגר על המערכת, על ניהול מערכת החשמל, אבל אנחנו רוצים להיות שם.

<< אורח >> יואב קצבוי: כמו שהצגתי במצגת, התחלנו כבר לפרוס מתקני אגירה.

<< אורח >> יואב קצבוי: האם בסוף זה יהיה 4,000 מגה ואט אגירה או 3,000 מגה ואט אגירה?

<< אורח >> יואב קצבוי: אני חושב שנצטרך לכוון את המספר הסופי תוך כדי תנועה.

<< אורח >> יואב קצבוי: אני חושב שזה מאוד מאוד קשה לשים כבר מעכשיו מספרים מדויקים.

יעקב מרגי: אלה טכנולוגיות שתופסות שטח עצום?

<< אורח >> יואב קצבוי: אגירה לא.

<< אורח >> יואב קצבוי: אפשר גם לבנות את זה לגובה.

<< אורח >> יואב קצבוי: יהיה קשה מאוד לשים מראש מספרים מדויקים על אגירה, גגות.

<< אורח >> יואב קצבוי: סתם כאנקדוטה, כשתכננו את העמידה ביעד לשנת 2020, למעלה מ-30% היה אמור להיות באנרגיית רוח.

בועז טופורובסקי: אבל בלי יעדים קשה לך.

בועז טופורובסקי: אם אתה לא יוצר לעצמך, נגיע בסוף לעוד 10 שנים ונגיד שהיינו צריכים.

<< אורח >> יואב קצבוי: נכון.

<< אורח >> יואב קצבוי: לכן אני חושב שכרגע צריך לרוץ על כל הכיוונים, וגם אודי אמר את זה.

<< אורח >> יואב קצבוי: צריך בכל הכוח, גם גגות, גם קרקעי, גם אגירה, גם לפתור את החסמים שנשארו ברוח.

<< אורח >> יואב קצבוי: אפשר בעוד שנה, שנתיים, שלוש, כשרואים איפה אנחנו מצליחים יותר, איפה פחות, איפה יש תועלות יותר, האם הצלחנו לשלב אגירה בצורה משמעותית, אז לקבוע יעדי ביניים לראות לפי היכולת.

בועז טופורובסקי: אבל זה לא רק האגירה, בכלל אתה צריך לדעת יעדי ביניים.

בועז טופורובסקי: אבל איך תתקדם ל-30%?

אודי אדירי: הדבר הראשון, השר רצה להגדיל את היעד, עשה את התהליך עם רשות החשמל, הגיעו למסקנה של 30%.

אודי אדירי: ברור שצריך לדייק את זה.

אודי אדירי: ברור שצריך עכשיו לעבוד ולשים תוכנית אופרטיבית איך מגיעים.

אודי אדירי: זה לא קורה באותו יום, מטבע הדברים יש פה תהליך עבודה.

אודי אדירי: הדבר השני, בסוף היעדים האלה יהיו מפת דרכים לעבודה.

אודי אדירי: יכול להיות שיהיו כמה חלופות גם.

אודי אדירי: מה שחשוב בסוף זה אנרגיה מתחדשת.

אודי אדירי: אנחנו נבנה תוכנית עבודה, ובהתאם למה שיצליח יותר נדחוף אותו יותר.

אודי אדירי: בהחלט יש פה כוונה שתהיה תוכנית הרבה יותר מפורטת בשלב הבא.

יעקב מרגי: מפת דרכים הייתה לכם ל-2020, פחות או יותר.

אודי אדירי: הייתי בעסק הזה אז באוצר.

אודי אדירי: ב-2010 עשו החלטת ממשלה, קבעו מפורט כמה רוח, כמה ביו וכן הלאה.

יעקב מרגי: טוב או לא טוב, בלי זה לא היינו מגיעים.

אודי אדירי: נכון.

אודי אדירי: בשביל זה אנחנו שמים את ה-30% שהוא באמת מאוד שאפתני.

יעקב מרגי: אבל מפה זה לא יכול להסתיים.

אודי אדירי: לא.

אודי אדירי: מפה תוכנית עבודה, הסדרות.

יעקב מרגי: אבני דרך.

אודי אדירי: אבני דרך, הכול.

אודי אדירי: בסוף לא הכול אתה מביא מטבע הדברים.

אודי אדירי: בעיני, להביא היום החלטת ממשלה מאוד מפורטת בשלב הזה זו קצת יהירות, כי אנחנו אומרים: 30% מחויבות מוחלטת שלנו לזה הוא לפרוט את זה לפרוטות, זה ברור.

בועז טופורובסקי: אבל אם לא תיתן מחיר ודאי לעשר שנים, או פטור ממס ספציפי.

יעקב מרגי: אין ספק שצריך תמריצים, כדוגמת פטורים, היטל השבחה, פטור ממיסוי.

בועז טופורובסקי: וודאות.

אודי אדירי: יש ודאות בענף, היא ודאות גבוהה.

אודי אדירי: כל מי שמקבל מרשות החשמל בסוף את הזכות לייצר, בין אם זה רישיון, בין אם זה הליך תחרותי, הוא מקבל תעריף ל-20 שנה ויותר.

אודי אדירי: כלומר, עם ודאות.

אודי אדירי: הוודאות היא מאוד חזקה.

יעקב מרגי: אצלי במושב הייתה חווה של אולי 50 דונם להערכתי, מושכרת לאחת החברות.

יעקב מרגי: עכשיו הכפילו את השטח.

יעקב מרגי: אם אתה שואל אותי מה עדיף, העשבים שגדלו שם או החוות האלה, זה מראה יותר מרענן.

יעקב מרגי: יש אשליה של ים בנגב.

יעקב מרגי: חבר הכנסת מתן כהנא, בבקשה.

מתן כהנא: אדוני היושב-ראש, בהמשך לדברים שאמרת על המושבים, אני מבין פה גם מהדברים שחברי בועז טופורובסקי אמר שרוב האנרגיה המתחדשת היא אנרגיה סולרית, ואנחנו מבינים שכדי לעמוד ביעד השאפתני הזה אנחנו נצטרך המון עתודות קרקע.

מתן כהנא: מצד שני אנחנו יודעים היום שרמ"י מאוד מאוד מקשה על המגזר החקלאי להתקדם בהקשרים האלה.

מתן כהנא: אני שואל פה את מנכ"ל המשרד, האם אתם הולכים לפעול מול רמ"י כדי לפתוח את החסמים של המגזר החקלאי בהקשר הזה?

יעקב מרגי: היית בתחילת הדיון ושאלתי על ועדה בין-משרדי ועל צוות בין-משרדי, שהם לא יהיו שחקנים יחידים.

יעקב מרגי: בגלל רמ"י, בגלל רשות המיסים.

יעקב מרגי: הם בשלבי התשובות לכל חברי הכנסת, והם יוסיפו גם את שלך.

איתי עצמון: נציג רמ"י אמור להיות חבר בוועדה הזאת.

מתן כהנא: כדי שזה יקרה משהו צריך להשתנות.

יעקב מרגי: תתחילו להריץ את התשובות לחברי הכנסת.

אודי אדירי: נתחיל ממתן, כי זו השאלה האחרונה.

אודי אדירי: בשאלה כן ועדה, לא ועדה, אנחנו משתדלים להיות אנשים של פרוצדורות.

אודי אדירי: כמות השעות שאנחנו מושקעים בסיפור של רמ"י, כמות השיחות והפגישות – הסיפור הוא מורכב.

יעקב מרגי: רמ"י בעייתיים, לא רק בתחום הזה.

יעקב מרגי: כל נושא שרמ"י הוא צד בדבר יש בו תקיעה אחת גדולה.

יעקב מרגי: זאת ההזדמנות שלי לפרוק.

יעקב מרגי: לבד לא תצליח.

יעקב מרגי: אם אתה חושב שלבד בשיחות הנעימות של השר ושלך תצליחו לבקוע את החומה של רמ"י, תפקיע אולי ב-2030, ב-2050.

יעקב מרגי: זה כמעט מדינה בתוך מדינה.

יעקב מרגי: אין ממשלה שמכתיבה יעדים וצרכים.

יעקב מרגי: רמ"י צריך להתיישר לפי החלטות הממשלה.

אודי אדירי: אנחנו מושקעים בזה עד הקצה בשביל לאפשר הקמה של מתקנים על קרקעות גם בהתיישבות חקלאית, גם במקומות אחרים בתהליכים כמה שיותר פשוטים, כפי שאתה העלית וכפי שהעלתה חברת הכנסת ברק.

אודי אדירי: במסגרת חוק ההסדרים שילבנו החלטה די משמעותית מול העבודה של רמ"י לגבי איך עובדים, שיהיה מחיר אחיד לקרקע, ולא לכל מתקן יקבעו שומה, ואחד קובע שומה ואחר מביא שומה נגדית, ובעוד ארבע שנים בינתיים העסק לא מתקדם.

אודי אדירי: צריך לשלם על הקרקע, הכול בסדר.

אודי אדירי: אנחנו לא חושבים על שום דבר בחינם, אבל צריכים להיות מחירים סבירים, הוגנים, שיאפשרו פיתוח של הענף.

אודי אדירי: אנחנו עובדים על זה קשה מאוד ביחד עם משרד האוצר.

יעקב מרגי: אם רשות המיסים נתנה פטור מהיטלי השבחה בגלל שזה חשוב, ועוד כל מיני גופים שנותנים, גם רמ"י צריכה להתגייס במאמץ, ואת החלומות שלה על השומות שתעשה על כל ההזנחה של הקרקעות כל השנים אחורה.

יעקב מרגי: חברת הכנסת זנדברג, מנכ"ל המשרד התחיל בתשובות, אבל אני מבין שיש ריצות בין הוועדות.

תמר זנדברג: בדיוק.

תמר זנדברג: אני במקביל בדיון שאני יזמתי, אבל חשוב לי מאוד להיות פה.

תמר זנדברג: אדוני המנכ"ל, אני מעריכה מאוד את ההצגה שלך וגם את היעד שהציבה הממשלה.

תמר זנדברג: בשנת 2015 הייתי במשלחת של הכנסת לוועידת פריס, וזו הייתה התרגשות גדולה.

תמר זנדברג: העולם הולך לאיזשהו מקום.

תמר זנדברג: אני חייבת לומר שמדינת ישראל, בניגוד לצערי למה שאמרת, הציבה יעד שהוא יעד נמוך יחסית לעולם.

תמר זנדברג: צריך לדעת את זה.

תמר זנדברג: יש פה בסקירה של הממ"מ יעד של 30% לשנת 2030, הוא יעד נמוך.

תמר זנדברג: יש מעט מדינות בעולם שנמצאות ביעד כזה או נמוך מזה.

תמר זנדברג: רוב מדינות העולם ביעד גבוה מזה.

תמר זנדברג: אבל אני חייבת לומר שבנושאים האלה עדיף יעד נמוך שאפשר לעמוד בו ושהולכים לעמוד בו מאשר פנטזיות.

תמר זנדברג: אלא שהחשש שלי הוא שגם היעד הנמוך הזה הוא כרגע בגדר פנטזיה ולא בגדר משהו שאנחנו הולכים לעמוד בו, ולכן היו השאלות שלי בהתחלה.

תמר זנדברג: אני רוצה לחדד את השאלות כדי שתתייחס אליהן.

תמר זנדברג: לקבוע יעד לשנת 2030 בלי יעדי ביניים זה כמו לא להגיד כלום.

תמר זנדברג: במקביל, כפי שאמר היושב-ראש בהתחלה, הדיווח שלך שהוא דיווח על-פי חוק לוועדה חייב להיות עם יעדי הביניים ועם תוכנית העבודה איך אנחנו הולכים לעמוד ביעדי הביניים האלה.

תמר זנדברג: אחרת, בטח במציאות הישראלית, 2030 זה כמו להגיד שנת 3000.

תמר זנדברג: עוד 10 שנים בלי לפרוט בדיוק תוכנית שתחייב גם את השר וגם את השר הבא, שאולי יתחלף עוד השנה, מציאות פוליטית מאוד כאוטית, אבל על משבר האקלים, קצת בדוגמה לקורונה, אי אפשר לעבוד.

תמר זנדברג: המשבר מתקדם.

תמר זנדברג: הפליטות מתאספות, המאגרים בעולם מידלדלים, וזה לא מחכה להגיד: בשנת 2020 היינו במשבר פוליטי וקרה כך וקרה אחרת.

תמר זנדברג: לכן האחריות של כל מי שיושב על הכיסא היא לפרוט תוכנית עבודה מפורטת ושקופה, עם יעדים שגם נוכל לעקוב אחריהם.

תמר זנדברג: אם היום אנחנו לקראת סוף שנת 2020, אנחנו צריכים להיות מסוגלים לדעת האם עמדנו באותו יעד של 10% ומה התוכנית שלנו להגיע תוך 10 שנים להכפיל את הכמות.

תמר זנדברג: זה לא דבר של מה בכך.

תמר זנדברג: זה לא יקרה אם אנחנו, כאמור, לא נקבע את אותם יעדי ביניים ונציג תוכנית עבודה, וזה גם לא יקרה אם אנחנו באותו זמן ובמקביל נמשיך לקדם פרויקטים פוסיליים, אם נמשיך לקדם צינורות גז ונפט, אם נמשיך להלל את הגז שהוא עדיף על הנפט, אבל הוא עדיף במידה מסוימת.

תמר זנדברג: אנחנו בשאיפה כן להחליף את מקורות האנרגיה באנרגיה מתחדשת, וכאמור במדינה כמו ישראל אין סיבה שלא לעשות את זה באמצעות השמש.

תמר זנדברג: פרויקט האגירה שציינת – לפי הידוע לי הוא לא קרוב אפילו.

תמר זנדברג: ציינת שיש ניצנים.

תמר זנדברג: לפי מה שאני רואה הוא לא בדיוק נמצא במצב שצפוי להיות ביצועי בזמן הקרוב לאגירה.

תמר זנדברג: אין ספק שאגירה זה דבר חשוב.

תמר זנדברג: יש במדינת ישראל חברות וטכנולוגיות שכבר מתקדמות בתחום הזה של האגירה.

תמר זנדברג: הייתי שמחה לשמוע על דברים ממשיים ועל התקדמות מתי ואיך אנחנו בדיוק מתכוונים לעמוד בנושא הזה.

תמר זנדברג: ובעיקר כל אותם פרויקטים מאוד מזהמים ומאוד מזיקים, שעומדים בסתירה מוחלטת לרצונות ולכוונות שלנו להתקדם בתחום האנרגיה המתחדשת, כמו למשל פצלי השמן וכמו למשל תחנות כוח חדשות שאנחנו שומעים חדשות לבקרים שיש תוכנית, וכן ולא, ומבטלים ולא מבטלים.

תמר זנדברג: אי אפשר להתקדם בשני מסלולים במקביל, כי מה שקצת הדאיג אותי, ציינת קצת את המכשולים ואת ההתנגדויות.

תמר זנדברג: תמיד היו מכשולים לכל דבר חדש ולכל רעיון חדש, תמיד יהיו התנגדויות ותמיד יותר קל לעשות במיוחד דברים כמו פרויקטים של תשתיות לאומיות, של תחנות כוח, שבמדינת ישראל מבחינת רשויות התכנון מתקדמים במסלול כבר על טייס אוטומטי.

תמר זנדברג: ללכת ולשכנע אנשים וגגות והתנגדויות וכל הדברים האלה זה תמיד יהיה יותר קשה.

תמר זנדברג: אבל אם לא נציב את זה כיעד לאומי, שמחליף ובא על חשבון, למרות הקשיים בהתחלה ולמרות אולי אפילו העלויות בהתחלה, אם לא נציב את זה כיעד לאומי שבאמצעותו מדינת ישראל מתמודדת עם העולם החדש שבא עלינו לטובה, אז לעולם לא נצליח, לא נעמוד ביעד הזה ונטבע כאן, אולי יחד עם שאר העולם ואולי נפגר עשרות שנים אחרי העולם, בעולם של זיהום ושל מחנק במקום בעולם מתחדש שמתבסס על אנרגיה מתחדשת.

תמר זנדברג: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: נועה זלצמן, בבקשה.

נועה זלצמן: שלום.

נועה זלצמן: רצינו לומר שייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות, מעבר לזה שהוא מפחית את הפגיעה בסביבה ובבריאות, מתוצאות המכרז האחרון שפרסמה רשות החשמל הוא אפילו זול יותר מייצור חשמל מפחם ומגז.

נועה זלצמן: אנחנו מברכים מאוד את משרד האנרגיה על כל המאמצים שהם משקיעים ועל העלאת יעדי הייצור מאנרגיות מתחדשות ל-30%, אבל בכל זאת המשמעות של 30% אנרגיות מתחדשות היא ש-70% מהחשמל בישראל מיוצרים באמצעות גז, והיום ניתנת עדיפות מוחלטת לשימוש בגז כמקור אנרגיה.

נועה זלצמן: זה בא לידי ביטוי גם בסבסוד של מיליארדים שניתן לתעשיית הגז וגם מהעובדה שיש רשות שלמה עם עשרות עובדים שכפופה למשרד האנרגיה, שאחד מהיעדים שלה זה הרחבת השימוש בגז.

נועה זלצמן: אני מתכוונת לרשות הגז, ואין רשות כזאת שמתעסקת באנרגיות מתחדשות.

נועה זלצמן: כפי שאמרת, אדוני היושב-ראש, צריך יחידה ייעודית שתטפל בנושא הזה, כי באמת יש חסמים רבים וכוח האדם ברשות החשמל הוא קטן.

יעקב מרגי: תודה.

רות אפריאט: שלום.

רות אפריאט: אני סגנית בכירה ליועצת המשפטית של רשות מקרקעי ישראל.

רות אפריאט: אשמח להתייחס בקצרה לדברים שנאמרו פה.

יעקב מרגי: על-ידי היושב-ראש במיוחד.

רות אפריאט: אולי אוכל לשכנע אותך, ואז נסיים באווירה קצת אחרת.

רות אפריאט: אני חייבת לומר שרשות מקרקעי ישראל רואה לנגד עיניה את החשיבות הרבה בקידום של מיזמים לאנרגיה מתחדשת.

רות אפריאט: אנחנו רואים את עצמנו שותפים מוחלטים למאמץ הממשלתי הזה, ואלה לא אמירות בעלמא, הן מעוגנות בשורה של החלטות מועצה שהתקבלו בשנים האחרונות.

רות אפריאט: צריך לזכור שרשות מקרקעי ישראל מנהלת את הקרקעות כנאמן לציבור.

רות אפריאט: היא מחויבת לעיקרון של שוויון, של צדק חלוקתי, אבל גם כמובן לשם קידום המטרות הממשלתיות.

רות אפריאט: בהקשר הזה, אמנה בקצרה את החלטות המועצה הרלוונטיות, ואפשר לדבר על מחיר אחיד שדובר פה.

רות אפריאט: מרבית הפרויקטים היום מקודמים למיזמים פוטו ווטלאים, כאשר יש הליך תחרותי על התעריף.

רות אפריאט: החלטת המועצה מעגנת מחיר אחיד לקרקע.

רות אפריאט: כמו שאמר המנכ"ל, המתווה הזה של מחיר אחיד לקרקע הביא ותרם באופן משמעותי להוזלה.

איתן פרנס: אדוני, הם לא קבעו מחיר אחיד.

יעקב מרגי: אתה רוצה שאני אוציא אותך מהאולם?

יעקב מרגי: יש פה סדר.

רות אפריאט: הקביעה של המחיר האחיד תרמה משמעותית להוזלה של התעריף, ואנחנו בדיונים מאוד מאוד אינטנסיביים בניסיון להרחיב.

יעקב מרגי: אומר לך מה הציפיות, ומשם באה ההערה שלי.

יעקב מרגי: הצדק החלוקתי הוא דבר חשוב מאוד.

יעקב מרגי: ערך השוויון הוא חשוב מאוד.

יעקב מרגי: כשיש החלטת ממשלה לתעדף או לתמרץ בגלל שאנחנו חייבים לעמוד ביעדים, אומרת לי החלטת הממשלה, למרות שלא כתוב בה, שערך השוויון כרגע לטובת צוק העתים, לטובת זה שאנחנו צריכים לא לזהם את כדור הארץ, לטובת המאמץ הגלובאלי, זז הצידה לתקופה מסוימת, הצדק החלוקתי זז הצידה לתקופה מסוימת כדי לקדם את המטרות שהממשלה קבעה.

יעקב מרגי: אם אני אתלה בשוויון, בצדק החלוקתי, אז תעבדו עם הלשכה המשפטית, מה שיאמרו לכם תעשו.

רות אפריאט: לא, אדוני.

רות אפריאט: מבחינת האיזון שלנו בין האינטרסים, למשל המגזר החקלאי שדובר בעניינו, רוב הפרויקטים שמקודמים היום מקודמים בפטור ממכרז על אדמות חקלאיות.

רות אפריאט: אנחנו פועלים במקביל כדי לנסות ולהוציא גם מכרזים על קרקעות שהם לא קרקעות משבצת, אבל לא בכדי מרבית הפרויקטים היום מוקמים על קרקעות חקלאיות.

רות אפריאט: הבנתי שאדוני מושבניק, אז הוא בוודאי מכיר את סוגיית המכסה לתעסוקה.

רות אפריאט: כאשר אנחנו מדברים על מיזמים סולריים, יש לנו הוראה דומה גם למיזמי תשתית לאומית.

רות אפריאט: אנחנו סופרים רק 10%.

רות אפריאט: זאת אומרת, אם יש פרויקט שלוקח שטח של 120 או עד הלימיט המקסימאלי של 250 דונם, אנחנו נספור לצורך המכסה רק 25 דונם.

רות אפריאט: אנחנו מעודדים דו שימושיות בקרקע על ידי זה שקבענו שיעור תשלום מופחת, וגם יש מחיר אחיד מופרט לדו שימוש במאגרי מים וכדומה.

רות אפריאט: על גגות אנחנו בכלל לא גובים.

רות אפריאט: זאת אומרת, גם לאור העקרונות שאנחנו לא מזיזים אותם הצידה, אנחנו מאזנים ביניהם, אבל האיזון הזה מביא אותנו להחלטות מאוד מיטיבות שהנהנים מהן הם גם אותם יזמים, אבל בוודאי החקלאים שהם בעלי הקרקע העיקריים שמקדמים היום את הפרויקטים האלה, והיום מרבית הפרויקטים המקודמים הם על קרקעות משבצת כך שאנחנו בהחלט רואים כאן איזשהו WIN-WIN.

רות אפריאט: וכמובן שגם עלינו מוטלת האחריות לקדם מיזמים כאלה גם שיפורסמו במכרזים ואנחנו מנהלים גם את התהליך הזה על רקע הקידום של תמ"א 41.

רות אפריאט: במועצה האחרונה, מועצת מקרקעי ישראל, הארכנו הוראת שעה שמאפשרת קידומם של פרויקטים גדולים של מעל 1,000 דונם במיזמים משותפים ביישובים חקלאיים, שוב מתוך ההבנה שיש גם מיזמים בצנרת שעוברים את הלימיט של אותם 250 דונם.

רות אפריאט: אנחנו מדברים על פרויקטים של 1,050 דונם.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אם נצטרך אותך בהמשך, נעלה אותך שוב.

איתן פרנס: אדוני, יש כאן ממש עוולה.

יעקב מרגי: אדוני מפריע לי מהבוקר.

איתן פרנס: אני מתנצל.

יעקב מרגי: יש 160 דוברים, חוץ ממך.

יעקב מרגי: יוסף אברמוביץ, בבקשה.

יוסף אברמוביץ: תודה, כבר היושב-ראש, חברי הכנסת.

יוסף אברמוביץ: עליתי מבוסטון לקיבוץ קטורה בערבה עם חלום ירוק שאילת והערבה יגיעו עד 2020, היום, למאה אחוז אנרגיית השמש.

יוסף אברמוביץ: ואני מבין שהמנכ"ל לא היה בבית הכנסת בשבת, כי בפרשת בראשית לא כתוב "ויהי זיהום".

יוסף אברמוביץ: הוא מציג מונופול של 70% מהאנרגיה יהיו שריפת דלקים מזהמים, מרעילים, במחיר פי שניים או שלושה, ועד עכשיו הכנסת לא מגינה על האזרחים.

יעקב מרגי: אנחנו רוצים 70% שמש, אפשר?

יוסף אברמוביץ: אפשר.

יעקב מרגי: איך?

יוסף אברמוביץ: ירדן ומרוקו יגיעו ל-100% במשך היום ב-2030.

יוסף אברמוביץ: מה, ישראל לא יכולה?

יוסף אברמוביץ: כמובן שאנחנו יכולים.

יוסף אברמוביץ: אבל המשרד והשר מציגים מונופול 70% לא בגלל סיבות סביבתיות ולא לעזרת האזרחים.

יעקב מרגי: יש תהליך גמילה.

יעקב מרגי: כשמתמכרים למשהו ורוצים להפסיק, צריך תהליך.

יעקב מרגי: יש שחקנים במגרש הזה.

יוסף אברמוביץ: זה אני מבין.

יוסף אברמוביץ: אבל הם גם מונעים אנרגיה כשרה לעדה החרדית.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: שחר שוסב, בבקשה.

שחר שוסב: אני פעילה סביבתית מארגון הסטת השקעות פוסיל פרי.

שחר שוסב: בהמשך למה שנאמר ומה שיואב מרשות החשמל אמר, מדובר בשוק בצמיחה וצריך ואפשר לנצל את הכסף שמניע את שוק ההון הישראלי, שאלה הגופים המוסדיים, חברות הפנסיה והביטוח.

שחר שוסב: וכדי לעשות את זה אנחנו צריכים לתת לחברות האלה ודאות שהמדינה הולכת לכיוון של אנרגיות מתחדשות.

שחר שוסב: כי כרגע החברות האלו רואות שהממשלה מקדמת את חוזי הגז ולא אנרגיות מתחדשות, ולא כמו שיוסף אמר, וזאת הסיבה היחידה שהן לא משקיעות בשוק המתפתח שהעולם כולו הולך אליהם.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אנחנו נדבר על ה-30%.

יעקב מרגי: זו לא גזירה משמים.

שחר שוסב: אנחנו מדברים על הפסד של הגופים המוסדיים, שזה אמור לעניין את ועדת הכלכלה, ש-10% מהפנסיות שלנו מושקעות בחברות שהן אינן בנות קיימא מבחינה כלכלית.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ד"ר רותי פרום אריכא, בבקשה.

רותי פרום אריכא: שלום.

רותי פרום אריכא: אני ממשרד החקלאות.

רותי פרום אריכא: אני מנהלת הרשות לתכנון.

רותי פרום אריכא: כמה נקודות.

רותי פרום אריכא: קודם כל דובר פה על ניצול חלקי של הגגות.

רותי פרום אריכא: אנחנו בהחלט קוראים בכל דרך שהיא שתאפשר לנו לנצל גגות, במיוחד בקרב המשקים החקלאיים, דווקא המשקים המושבניקים שנמצאים היום עם הרבה מאוד מבנים שהפסיקו לשמש למשל לרפתות, יכולים בהחלט לשמש כמסה לנושא של אנרגיה חלופית.

רותי פרום אריכא: אנחנו מוצאים גם שבמבנים קיימים רבים יש בעיית רישוי, כי ברגע שרוצים להציב מתקן סולרי על גג של מבנה, אפילו שהוא לא משמש לשום דבר, פשוט עומד ריק, המושבניק או החקלאי נדרש להוציא לזה היתר בנייה.

רותי פרום אריכא: התהליך הזה מיותר, התהליך הזה היה יכול לאפשר ניצול גגות במקום ניצול קרקעות.

רותי פרום אריכא: ופה אגש לצד השני שלנו.

רותי פרום אריכא: אנחנו כמשרד החקלאות רואים בדאגה הסבת שטחים בהיקפים גדולים מאוד לטובת הייעוד החדש של אנרגיה סולרית.

רותי פרום אריכא: יחד עם רשות מקרקעי ישראל ומוסדות התכנון גיבשנו דרך שבה כל יישוב יוכל להסב עד 250 דונם, ואנחנו חושבים שזה מה שצריך לספק את התשובות.

רותי פרום אריכא: אבל אנחנו רואים שהרבה מאוד מתקנים לא יכולים לצאת לפועל בגלל הנושא של הולכה או הוצאת החשמל מהמתקן.

רותי פרום אריכא: גם שימוש בשטחים שהם על גבי מאגרים, סוללות של מאגרים, נתקלים היום בבעיה בגלל כושר ההולכה או בגלל יכולת הקיבול של מערכת החשמל כדי שהם יוציאו אליה לתוך הרשת את החשמל.

יעקב מרגי: רשות החשמל, אתה לא מקשיב.

יעקב מרגי: אנחנו שמים דגש על החסם הזה שנקרא יכולת קליטה של חברת חשמל, של הרשת.

יעקב מרגי: נתת לנו תשובה שהיא לא ממצה.

רותי פרום אריכא: נקודה שלישית שאני אציין, שאנחנו עובדים גם עם רשות החשמל, גם עם משרד האנרגיה, הוא נושא של דו שימוש.

רותי פרום אריכא: אנחנו חושבים שצריך לקפוץ למים, לנסות לעשות את הניסוי תוך כדי תנועה.

רותי פרום אריכא: גם אם נטעה, יכול להיות שקרקע חקלאית בגדר הניסוי לא תחזיק מעמד עם הסולריים עליה, אבל זה דבר שצריך להתמודד איתו.

רותי פרום אריכא: אנחנו רואים בו פתרון טוב מאוד לעתיד.

רותי פרום אריכא: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: עופר ינאי, בבקשה.

עופר ינאי: שלום.

עופר ינאי: אני יושב-ראש של חברת נופר אנרגיה.

יעקב מרגי: תגנוז כל מה שרצית לומר, תתייחס למה שנאמר על ידי נציגי הממסד, מנהל, מנכ"ל, רשות החשמל, בעיות.

עופר ינאי: אתה מסבך אותי.

יעקב מרגי: בארבעה משפטים.

יעקב מרגי: דוברי אמת או לא דוברי אמת?

עופר ינאי: בארבעה משפטים, רמ"י אכן פועלת כפי שהיא ציינה, כנאמן ציבור, עושה עבודה יפה מאוד בתחום המאגרים.

עופר ינאי: יש עוד הרבה עבודה לעשות במה שקשור לקרקעות.

עופר ינאי: מגבלת ה-10% בתפיסה שלי הופכת להיות פחות ופחות הגיונית ככל שמתקדמים.

עופר ינאי: אין היגיון לשים את המיזמים הסולריים בתחרות מול מיזמים כלכליים אחרים.

עופר ינאי: זה גם לא הגיוני, כי בעבר התמורות שהיו מתקבלות היו תמורות מאוד גבוהות, היום התמורות הן תמורות של אגורות ספורות, 17 אגורות, 15 אגורות.

עופר ינאי: אין שום היגיון לשים קיבוץ או מושב במצב שאם הוא עושה סולרי הוא לא יכול לשים מיזם כלכלי אחר.

עופר ינאי: הדבר השני שאני רוצה להגיד, והוא בעיני לב העניין, אנחנו עכשיו הצלחנו להגיע ליעד של 10%.

עופר ינאי: אנחנו היום, בשנת 2021, ממש עכשיו, אם רוצים להגדיל את אחוז הייצור מאנרגיה מתחדשת חייבים לטפל בנושא של אגירה.

עופר ינאי: זה חייב להיות עכשיו בצורה מיידית.

עופר ינאי: יש היום אזורים שלמים במדינה שאי אפשר עוד לשים פאנל סולרי אחד.

עופר ינאי: מבאר שבע דרומה עכשיו מקבלים תשובות שליליות גם על מערכות של 100 ו-200 קילו.

עופר ינאי: אותו דבר בקריית שמונה, אותו דבר בעמק בית שאן.

עופר ינאי: אתם באמת חושבים שאפשר להמשיך במציאות הזאת למשך 2021 כשאנחנו מנטרלים אזורים גיאוגרפיים שלמים מהיכולת להשתמש במשחק הסולרי?

עופר ינאי: אם תלך לאיתן שרעבי ותשאל מה הוא צריך, הוא יגיד לך אחת משתי אפשרויות.

עופר ינאי: אפשרות אחת, אני רוצה לשדרג את הרשת.

עופר ינאי: לשדרג את הרשת במדינת ישראל זה שנים, זה לא פתרון שיכול לקרות מיד.

עופר ינאי: אפשרות שנייה, להגיד בואו נשים אגירה באופן מיידי במקומות שיש עומס סולרי, ואז לשכפל את הרשת בצורה הזאת.

עופר ינאי: אתן דוגמה שמסבירה את זה.

עופר ינאי: היום במערכת החינוך יש שיטת הקפסולות.

עופר ינאי: אנחנו לוקחים את התשתית הקיימת, הרי אין אפשרות לשכפל בתי ספר, אין אפשרות לשכפל כיתות.

יעקב מרגי: תודה, הבנו.

עופר ינאי: אגירה מאפשרת לי לקחת את האנרגיה של היום ולשים אותה בלילה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יוני ספיר, בבקשה.

יוני ספיר: שלום.

יוני ספיר: אני יושב-ראש עמותת שומרי הבית ומייסד הפורום לאנרגיה נקייה שמאגד עשרות עמותות ומומחים.

יוני ספיר: עשר מדינות בעולם כבר נמצאות היום ב-95% עד 100% ייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת, ועוד 61 מדינות קבעו בחקיקה עמידה ביעד של 100%.

יוני ספיר: היעד שלנו הוא מינורי והוא הרבה יותר נמוך מכפי שאנחנו יכולים ומחויבים להגיע אליו, ואני אסביר.

יוני ספיר: לגבי אגירה, יש בעולם מאות פרויקטים של אגירה, לרבות פרויקטים באריזונה, בקליפורניה, בהיקפים של מאות מגה ואט.

יוני ספיר: בהוואי הגדילו לעשות ויש שם 16 פרויקטים בהיקף כולל של 3,000 מגה ואט.

יוני ספיר: מי שאומר שהטכנולוגיה לא בשלה לא מבין מה הוא אומר מהסיבה שמדובר בסוללות פשוטות שיש בכל רכב חדשני ובסמרטפונים מזה עשרות שנים.

יוני ספיר: משבר האקלים, שהוא משבר עוצמתי, לא מחכה לנו.

יוני ספיר: הממשלה, לצד משבר הקורונה שכרגע מתרגש עלינו והוא רק פרומו קטן לעומת משבר האקלים, צריכה להקים קבינט אקלים כדי להתחיל לטפל ברצינות ובעוז במה שהתרגש עלינו בישראל כהוט-ספוט, כנקודה שבה משבר האקלים ישפיע יותר מאשר מדינות אחרות.

יוני ספיר: הגז פולט מתאן.

יוני ספיר: מתאן הוא גז חממה עוצמתי פי 86.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: נעשה יום עיון על אנרגיות מתחדשות ונזמין אותך.

יוני ספיר: בשורה התחתונה, את היעד הישראלי צריך להעלות לכל הפחות ל-50%.

יוני ספיר: יש שורה של עבודות ברשות החשמל בנושא הזה, עבודות מוסמכות שעבדו על זה רבות.

יוני ספיר: האנרגיות המתחדשות הן גם נקיות יותר, גם אקלימיות יותר, גם זולות יותר ולא מסובסדות.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: נתנאל היימן, התאחדות התעשיינים.

נתנאל היימן: בוקר טוב.

נתנאל היימן: בנקודות קצרות, אנחנו רוצים לברך על היעדים של שר האנרגיה לגבי ה-30%.

נתנאל היימן: ראיתי את המספרים שנזרקים פה, 50%, 60%, 70%.

נתנאל היימן: צריך לקחת בחשבון שני דברים שצריכים להיות חלק מהתוכנית.

נתנאל היימן: האחד, שלכל הדברים האלה יש עלויות, וברגע שמציבים יעד של 60% או 70% או יותר מזה, צריך גם לקחת בחשבון את העלות.

נתנאל היימן: היה אצלך דיון על מחירי המים ואתה רואה כמה שזה חשוב.

נתנאל היימן: אני חושב שגם מחירי החשמל הם דבר לא פחות רגיש.

נתנאל היימן: אל מול זה, גם הנושא של אמינות האספקה.

נתנאל היימן: אנחנו לא מדינה באירופה.

נתנאל היימן: רשת החשמל שלנו לא מבוזרת ולא בין-מדינתית.

נתנאל היימן: צריך לקחת בחשבון גם את הנושא של אמינות האספקה.

נתנאל היימן: מבחינת קידום הנושא עצמו, דיברה הנציגה ממשרד החקלאות.

נתנאל היימן: אני מחזק אותה.

נתנאל היימן: יש נושאים שהם לא כלכליים, שהם נטו רגולטוריים, נטו תכנוניים.

נתנאל היימן: פטור מהיתר בנייה, פטור משינויים ברישיון עסק.

נתנאל היימן: יש דברים שבתעשייה, בחקלאות, בגגות של מתקנים מסחריים אפשר לעשות אותם בצורה הרבה יותר פשוטה מבלי להפר קרקע במקומות שהיום הם פתוחים.

נתנאל היימן: נקודה אחרונה, למרות שאני יודע שזה לא הדבר הכי פופולארי פה, הנושא של הגז הטבעי לתעשייה.

נתנאל היימן: אנחנו כן יכולים להפחית פלטות, בעיקר בתעשייה ששם אי אפשר לייצר את זה באמצעות אנרגיה מתחדשת.

נתנאל היימן: יש תוכנית ממשלתית להביא את הגז הטבעי לתעשייה למפעלים בפריפריה, בצפון, במקומות אחרים.

נתנאל היימן: גם זאת תוכנית שעדיין די תקועה וצריך לקדם אותה בהקדם האפשרי.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יונתן אייקנבאום, בבקשה.

יונתן אייקנבאום: שלום.

יונתן אייקנבאום: אני מנהל גרינפיס ישראל.

יונתן אייקנבאום: מעבר לכל הנקודות שהוזכרו, חשוב לציין שאנרגיה מתחדשת מייצרת מקומות תעסוקה.

יונתן אייקנבאום: לפני חמש שנים כשנוצרו בארץ רק 2% חשמל מאנרגיה מתחדשת - - -

יעקב מרגי: ידידי, יש משאב שנקרא משאב הזמן.

יעקב מרגי: אני כבר גלשתי.

יעקב מרגי: אל תיתן לי הרצאות מוטיבציה.

יעקב מרגי: יש לך משהו להתייחס לדיון?

יעקב מרגי: תתייחס.

יונתן אייקנבאום: הנקודה שלי היא מאוד ברורה, אדוני היושב-ראש.

יונתן אייקנבאום: אם נושא היטל ההשבחה לא ייפתר עד סוף השנה, יש פה 4,000 עובדי הענף שעלולים לאבד את מקום עבודתם.

יעקב מרגי: נתייחס לזה בסיכום.

יונתן אייקנבאום: אדוני היושב-ראש, אני מצמצם מאוד בדברים שלי, הבעיה היא שאתה סותם אותי ולא נותן לי להשלים משפט.

יעקב מרגי: להפך, אני מחזק אותך.

יעקב מרגי: רציתי להודיע לך, אבל אתה לא מקשיב, שנושא היטל השבחה יבוא בסיכום.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: רות קירו, בבקשה.

רותי קירו: שלום.

רותי קירו: אני מהמשרד להגנת הסביבה, מאגף איכות אוויר.

רותי קירו: אסטרטגיה לכל הנושא של אגירת אנרגיה, זה משולב עם כל הנושא של שילוב של המתחדשות.

רותי קירו: צריך לשלב את זה.

רותי קירו: אנחנו עשינו במשרד שלנו עבודה גם ליעדי 2030 וראינו שאפשר להגיע ליעדים של 40% מתחדשות ב-2030.

רותי קירו: העבודה הזאת נעשתה עם מומחים בין-לאומיים, עם מומחי חשמל מישראל.

רותי קירו: העבודה מפורסמת.

רותי קירו: אנחנו עושים עכשיו עוד עבודות נוספות שממחישות את הנושא ותומכות בזה שאפשר להגיע כבר ל-40% בשנת 2030.

רותי קירו: הנושא המהותי הוא הנושא של ה-30% של יעדי אנרגיה מתחדשת ב-2030.

רותי קירו: זה אומר שהוא מצד שני מקבע 70% גז פוסילי מלווה בתשתיות של צנרות גז וכו'.

רותי קירו: כלומר, אנחנו לוקחים את כל התמיכה הכספית לכיוון אנרגיה פסילית ולא לכיוון של האנרגיות המתחדשות והשילוב שלהן שאנחנו רוצים לקדם בישראל.

יעקב מרגי: תשאירי משהו לתר"ש 2050.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בהזדמנות הזאת תאמרי לשרה שלך שכאשר מבטיחים משהו לוועדת כלכלה בנושא חוק הפיקדון, לעמוד בהבטחות.

יעקב מרגי: לא לעשות לנו הפתעות.

יעקב מרגי: עידו מור, אגף התקציבים.

עידו מור: אנחנו מברכים על היעדים.

עידו מור: לעומת שנים בעבר שאגף התקציבים התנגד למעבר לאנרגיות מתחדשות בגלל המחיר המאוד גבוה, היום בזכות העבודה של רשות החשמל ומשרד האנרגיה וכל הגורמים מסביב, המחירים ירדו ובמכרז האחרון אנחנו מדברים כבר על מתחת ל-20 אגורות לקילו ואט אל מול כמעט שני שקלים שהיו בעבר.

עידו מור: דבר שני, אנחנו כן רואים בזה קטר צמיחה מאוד משמעותי במשק.

עידו מור: אנחנו מדברים על למעלה מ-4,000 עובדים שנמצאים בתחום כבר היום.

עידו מור: כ-3.5 מיליארד שקלים בשנה שמושקעים במשק בשביל לעמוד ביעדים האלה.

עידו מור: אני רוצה לחזק את מה שנאמר פה במצגת, שצריך לזכור שזה לא 30% מתחדשות, אלא היום בקונסטלציה הנוכחית זה 30% סולרי.

עידו מור: צריך להבין שסולרי, למעט שמש, לוקח עוד כמה משאבים שיוצרים אתגרים מאוד גדולים.

עידו מור: האחד זה סוגיית השטח.

עידו מור: אנחנו מדברים לפי עבודת רשות החשמל על כ-120,000 דונם שנדרשים, שזה בערך הספק מותקן ממה שנדרש.

יעקב מרגי: בהסתברויות ובסטטיסטיקות זה כמעט אחד הצירים המרכזיים בעבודה שלנו בצפייה.

יעקב מרגי: עתודות קרקע של מדינת ישראל, ברגע שלא תשים עליהן חוות סולריות, כי לא ראיתי שהמינהל יודע לשמור על הקרקעות של המדינה, לא האכיפה, לא האוצר, לא אף אחד, הכול נשדד בנגב.

יעקב מרגי: אז אני אתחסד על הקרקע אם אני יודע שעושים בו שימוש אחר חיובי יותר.

יעקב מרגי: אבל לא לעשות כלום ולתת הפקרות שקורית היום בנגב, אני לא יכול לשמוע.

יעקב מרגי: משאב הקרקע היום הוא לא בעיה בנגב.

יעקב מרגי: היום זה יותר חסמים של הרשת.

יעקב מרגי: ברגע שיחסרו לכם קרקעות במדינה, תפצו ותפרקו את החוות.

יעקב מרגי: אני לא יכול לשמוע על המשאב, במיוחד שהיום כל הפאנלים הם רובם בנגב.

יעקב מרגי: אל תדברו איתי על משאבי קרקע בנגב, תעשו לי טובה.

יעקב מרגי: אני חי שם.

עידו מור: מאה אחוז.

עידו מור: רק חשוב לציין שהרבה מאוד מההתנגדויות, גם של גורמים סביבתיים שכן תומכים מאוד באנרגיה מתחדשת, מתבססים על זה שזה תופס שטחים פתוחים, וצריך לקחת בחשבון שיעד מאוד אגרסיבי דורש גם שימוש מאוד נרחב בשטח.

עידו מור: הדבר השני זה מבחינת רשת, כמו שאתה הצגת.

יעקב מרגי: השפכים הבלתי חוקיים והבנייה הבלתי חוקית לא מפריעים להם, והשריפות שקורות שם והמדורות, שום דבר לא מפריע להם.

יעקב מרגי: האנרגיה הירוקה מפריעה לגורמים הסביבתיים.

יעקב מרגי: תן לי התייחסות לדיון.

עידו מור: מבחינת חסמים נוספים, אתגרים נוספים שקיימים, סוגיית הרשת.

עידו מור: לבד מהסוגיה של פיתוח שחברת החשמל עושה מאמץ גדול מאוד, ורשות החשמל שמה דגש גדול מאוד על פיתוח הרשת, צריך לומר שיש חסמים מאוד גדולים תכנוניים וחסמים של משרדי ממשלה וחסמים של התנגדויות תושבים שמונעים את פיתוח הרשת.

יעקב מרגי: אני נוסע פעמיים ביום בכבישי הדרום לכיוון ירושלים.

יעקב מרגי: ליד מחלף מאחז, בין בית קמה לקריית-גת, עובדים על רשת מתח גבוה.

יעקב מרגי: כשבאים חברת חשמל, אתה רואה 20 רכבים כבדים, מנופי ענק, מעמידים את העמודים, מותחים כבלים.

יעקב מרגי: העמידו שניים-שלושה, נעלמו, נראה ברבעון הבא עוד שניים-שלושה עמודים.

יעקב מרגי: בטח שייקח עשור להרים קו מתח גבוה במדינת ישראל.

יעקב מרגי: כשאין תחרות וכשאין פרויקטור לנושא וכשכל אחד עושה מה שהוא חושב כאילו הוא בעל הבית על כל העסק הזה.

יעקב מרגי: אני מצר על כך.

יעקב מרגי: מה אתה מוכר לי, אדוני המנכ"ל, 2030 יעדים של 30% כשהרשת לא יכולה לקבל היום?

יעקב מרגי: היום בנגב היא כבר לא יכולה לקבל, איך תעמדו ביעד של 30% כשאתה היום ב-10%?

איתן שרעבי: אני מנהל מוסד חלוקה בחברת חשמל.

יעקב מרגי: ניתן לך להתייחס.

יעקב מרגי: גם על קצב העבודה בקו מתח גבוה באזור מאחז.

יעקב מרגי: באים, מרביצים הופעת ראווה שני עמודים ונעלמים לחצי שנה.

יעקב מרגי: אדוני מאגף התקציבים, בדרך כלל אתה מעצבן אותנו בתשובות של אין ולא.

יעקב מרגי: עכשיו עצבנת אותנו מסיבות שלא תלויות בך.

יעקב מרגי: איתן שרעבי, אתן לך אחר כך, לא נפטור אותך.

יעקב מרגי: עמיחי דרורי, מרכז שלטון מקומי, בבקשה.

עמיחי דרורי: תודה.

עמיחי דרורי: בוקר טוב, מכובדיי כולם.

עמיחי דרורי: כמה התייחסויות לגזרת הרשויות המקומיות.

עמיחי דרורי: אנחנו רואים שלפחות מהעדויות בשטח יש מאמץ מצד משרדי ממשלה ורשות החשמל להגיע לעמוד ביעד של 2020.

עמיחי דרורי: מה שנקרא, הייתה ריצת ספרינט על מנת לעמוד ביעד הזה, ועכשיו אנחנו רואים הרפיה.

עמיחי דרורי: אדבר על כמה נקודות.

עמיחי דרורי: דבר ראשון, מבחינת התעריף.

עמיחי דרורי: התעריף משמעותי מאוד מאוד לרשויות המקומיות.

עמיחי דרורי: עכשיו מתכוונים להוריד את התעריף באופן שווה לכולם, בלי להתייחס לחסמים שרשות החשמל עצמה קבעה שיש לרשויות המקומיות.

עמיחי דרורי: אני חושב שצריך התייחסות נפרדת לרשויות המקומיות לאור החסמים שיש להם, ולא להוריד את זה באופן זהה לכולם אלא באמת להסתכל על הבסיס, לצאת מנקודת הנחה שאם יש שוני בנקודת הפתיחה שאליה יוצאים, עיין ערך הפער של הרשויות המקומיות, לתת לזה ביטוי בתעריף.

עמיחי דרורי: דבר שני, ההתייחסות לגבי גודל המתקנים.

עמיחי דרורי: אדוני היושב-ראש, עלה דיון גם עם מה שציינה חברת הכנסת מהמשותפת לגבי גודל המתקנים.

עמיחי דרורי: לרשויות המקומיות יש הרבה מתקנים מעל מאה קילו ואט הספק מעודכן.

עמיחי דרורי: הן רוצות להשאיר את זה עד 200.

עמיחי דרורי: למה לעצור את הוראת השעה עכשיו?

עמיחי דרורי: בסדר, הגענו ליעדים של 2020, עכשיו אפשר להרפות?

עמיחי דרורי: לא.

עמיחי דרורי: 2030 זה כאן וצריך להתייחס לזה בהתאם.

עמיחי דרורי: להשאיר את 200 קילו ואט, לתת לזה ביטוי בתעריף שיאפשר לרשויות המקומיות לבסס את הסולרי בתחומן.

עמיחי דרורי: דבר שלישי, בתכנית רשות החשמל היו שתי נקודות שלדעתנו פוספסו, ובגדול.

עמיחי דרורי: ברור שהתכנית הזאת של רשות החשמל צריכה לתת מענה הן לתרחיש הקרקעי, ייצור סולרי על בסיס קרקע, והן לייצור סולרי על בסיס גגות.

עמיחי דרורי: השאלה היא המשקלות.

עמיחי דרורי: המשקלות שנתנו רשות החשמל מוטים באופן דרמטי להבנתנו, וכמו שדיברו נציגי התעשיינים והחקלאות וכן הלאה, לטובת המתווה הקרקעי.

עמיחי דרורי: למה לא לתת דגש להסיר חסמים כמה שאפשר על מנת להרחיב את הייצור הסולרי?

עמיחי דרורי: למה לא לתת לרשויות המקומיות את האפשרות להרחיב כמה שיותר את הייצור על בסיס גגות?

עמיחי דרורי: השלטון המקומי נכנס מתחת לאלונקה והסכים לפטור מהיטל השבחה למשך כמה שנים, עד שנת 2020.

עמיחי דרורי: במסגרת תוכנית רשות החשמל ומשרד האנרגיה רוצים למעשה שהפטור יימשך, זה מצד אחד.

עמיחי דרורי: ברור, השלטון המקומי ייתן את חלקו.

עמיחי דרורי: ומצד שני קרן הלוואות על מנת לאפשר לרשויות המקומיות לבצע את התקנת הסולרי בתחומן – לא, עד כאן.

עמיחי דרורי: השלטון המקומי רק ייתן.

יעקב מרגי: הבנו את המסר.

יעקב מרגי: נתייחס לזה.

עמיחי דרורי: יש ועדת מחליטים ביום ראשון שרוצה לקבע מצד אחד את היטל ההשבחה, את הפטור, ומצד שני לרשויות המקומיות לא מתייחס לחסמים בגזרתם, לא נותן להם הלוואות.

עמיחי דרורי: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חברת חשמל, בבקשה.

איתן שרעבי: ברשותך, נתחיל עם העובדות.

איתן שרעבי: מתחילת השנה הגישו לחברה הזמנות לבדיקת ישימות וחיבור לרשת בסביבות מעל 7,500 בקשות כאלה.

איתן שרעבי: גם מתקנים במתח נמוך, גם במתח גבוה וגם במתח עליון.

איתן שרעבי: מתוך סך הבקשות האלה, מעל 95% התקבלו תשובות חיוביות.

איתן שרעבי: ללמדך שמצב הרשת הוא לא כל כך גרוע כפי שתואר פה.

איתן שרעבי: יחד עם זאת אני מודע לזה וער לזה שאותן הבקשות שנדחו, בסביבות ה-300 בקשות - - -

יעקב מרגי: תתייחס לטענה שנאמרה שכבר היום לא ניתן לקלוט בנגב חוות נוספות שהוקמו וייצרו.

יעקב מרגי: הרשת לא יכולה לקבל את זה.

איתן שרעבי: אני אומר, קודם כל מתוך 7,500 הבקשות מעל 95% התקבלו תשובות חיוביות.

איתן שרעבי: זה אומר שכרגע מצב הרשת ברמה כלל ארצית הוא לא רע.

איתן שרעבי: יחד עם זאת אנחנו ערים לכך שיש מקומות בארץ, כמו בנגב המערבי, כמו בבית-שאן, שיש שם בעיות במערכת ההולכה והחברה פועלת בתוכניות מאוד אינטנסיביות בעלויות מאוד מאוד גבוהות על מנת לפתור את הבעיות האלה.

איתן שרעבי: קודם הציגו לך את התוכנית שהחברה עושה, גם ה-1,600 מגה במקטע ההשנעה וגם פרויקטים בהולכה בתקציבים של מעל 7 מיליארד שקל וגם במערכת החלוקה.

יעקב מרגי: אני מבין בחשבון בסיסי ולמדתי ליב"ה במערכת החינוך הממלכתית של מדינת ישראל.

יעקב מרגי: כשאני היום ב-95% מענה מהבקשות בנגב ואני ביעד של 10% ואני קובע לעצמי 2030 30%, אני במצוקה.

יעקב מרגי: אני צופה מצוקה.

איתן שרעבי: בוא נתייחס למצב היום ובוא נתייחס למצב בעתיד.

יעקב מרגי: ניצלנו גם חצי שעה מעבר לזמן שהקצינו לדיון הזה.

יעקב מרגי: אומר בפתח הסיכום, גם המנכ"ל, גם רשות החשמל, גם שרעבי, חברת חשמל תידרש בסיכום לתת לנו תוכנית התמודדות למענה.

איתן שרעבי: תן לי משפט אחד.

איתן שרעבי: קטעת אותי ממש באמצע.

יעקב מרגי: אני מתנצל בפני כל מי שלא הספיק לדבר.

יעקב מרגי: היה צפוי שמתוך 160 ידברו מקסימום 10.

יעקב מרגי: גם רשות החשמל, גם המנכ"ל, השאלות שנשאלו על ידי כל הדוברים וחברי הכנסת – אני מבקש לקבל את התשובות בצורה מסודרת לוועדה.

יעקב מרגי: נפרסם את זה באתר הוועדה, בגלל קוצר הזמן.

קרן ברק: הוא לא נתן לי תשובות.

יעקב מרגי: מה אמרתי עכשיו?

יעקב מרגי: חלק הוא נתן ולא היית פה.

יעקב מרגי: מה שיינתן, הכול יהיה בכתב.

קרן ברק: למה?

יעקב מרגי: שאבטל את כל סדר היום שלי?

קרן ברק: לא.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ה"למה" היה מיותר.

יעקב מרגי: הוועדה מודה למנכ"ל משרד האנרגיה על הדיווח שמסר לוועדה בהתאם לתיקון מס' 4 לחוק משק החשמל ומבקשת שהמשרד יעביר לוועדה גם דיווח בכתב.

יעקב מרגי: הוועדה שמעה את הודעת מנכ"ל משרד האנרגיה כי הוועדה הבין-משרדית הוקמה וקיימה דיון ראשון באפריל 2020.

יעקב מרגי: בהתחשב בכך שהחוק התקבל בכנסת באוגוסט 2017, הוועדה סבורה שהיה על המשרד לפעול להקמתה הרבה קודם לכן.

אודי אדירי: היה דיון אחד קודם, בסוף 2017.

יעקב מרגי: הוועדה מבקשת ממשרד האנרגיה להעביר אליה בכתב עד ליום 1 בדצמבר 2020 את המלצות הוועדה הבין-משרדית וכן לפרסמן לידיעת הציבור כקבוע בחוק.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד האנרגיה להגיש תוכנית עבודה רב-שנתית מפורטת ליישום היעד של 30% שקבע השר לייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת עד לשנת 2020 שתכלול התייחסות, לוחות זמנים, ביצוע יעדי ביניים והתייחסות לפיתוח רשת החשמל.

יעקב מרגי: הוועדה מבקשת מהמשרד להעבירה לידיעת הוועדה.

יעקב מרגי: הוועדה סבורה שעל שר האנרגיה לגבש בנוסף יעד לטווח ארוך יותר מעבר לשנת 2030.

יעקב מרגי: הוועדה בדעה שעל המשרד לאנרגיה למנות פרויקטור או להקים מטה במשרד שירכז את הטיפול בנושא פיתוח אנרגיות מתחדשות וליווי בפתרון בעיות וחסמים, בשילוב של כל המשרדים הייעודיים לעמידה ביעדים.

יעקב מרגי: הוועדה דורשת לעגן בהחלטות ממשלה מחייבת את היעד ל-2030 שקבע השר, כולל תוכנית ליישום יעדי הביניים.

יעקב מרגי: הוועדה מצרה על כך שהשימוש באנרגיית הרוח לא צלח בעשור הזה והמימוש שלו זניח ושואף לאפס.

יעקב מרגי: כמעט לא מדיד.

יעקב מרגי: אני מבקש ממנכ"ל המשרד להגיש לוועדה תוכנית עבודה מפורטת מה המשרד צריך ונוקט כדי לקדם את אנרגיית הרוח במדינת ישראל.

יעקב מרגי: הוועדה דורשת מרשות החשמל להגיש תוכנית עבודה לוועדה איך חברת החשמל מתכוננת לעמוד ביעדים שיכולת קיבולת הרשת תואם את היעדים שהמשרד קבע.

יעקב מרגי: הוועדה דורשת להאריך את סוגיית פטור מהיטלי השבחה כל עוד יש הגדרת יעדים, לא כל שנה דיון מחודש.

יעקב מרגי: כל עוד יש הגדרת יעדים זה אינטרס להרחבת השימוש באנרגיה מתחדשת לתת את הפטור מהיטלי השבחה על בניינים וקרקע.

יעקב מרגי: כמובן דורשת גם לתת מענה ופיצוי הולם באמצעות תמריצים כאלה ואחרים לרשויות המקומיות.

אודי אדירי: יש, עשינו.

יעקב מרגי: הרשויות המקומיות הן לא בנק אשראי לכל הגחמות שלנו, שיהיו טובות ככל שיהיו.

יעקב מרגי: על כל מטלה שאנחנו מטילים על השלטון המקומי אנחנו צריכים לדעת שיש צד אחר שמשפה אותן.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: תם ולא נשלם.

יעקב מרגי: אני מבקש, כפי שאמרתי, תשובות שלא ניתנו בוועדה לתת הכול בכתב לוועדה.

יעקב מרגי: אנחנו נגיש את זה גם לחברי הכנסת וגם לאתר של הוועדה.

אודי אדירי: בסדר, היו"ר.

אודי אדירי: רק חלק מהדברים הם מיידיים וחלק מהדברים הם תוכניות ארוכות טווח להכנה.

יעקב מרגי: אני חושב שהכול תואם מציאות.

יעקב מרגי: לא תחמתי בזמן, להגיש תוכנית.

יעקב מרגי: ניתן לכם תזכורת בעוד חודש או חודשיים.

יעקב מרגי: כל הסיכום שאמרנו פה בא לסייע בידיכם לעמוד ביעדים.

יעקב מרגי: בלי נייר הסיכום הזה, תדווח כמה שאתה רוצה, לא תעמוד ביעדים.

יעקב מרגי: ב-2030 30% לא תעמדו ביעדים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: הישיבה נעולה.