ועדת החוץ והביטחון, כנסת 23, פרוטוקול מספר 45, 2020-10-14 10:35

צבי האוזר: בוקר טוב לכולם, אני פותח את החלק הפתוח בהצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת עוזי דיין בנושא מדיניות הלחימה בטרור ביהודה ושומרון והצורך באפקטיביות הלחימה ובשיקום ההרתעה.

צבי האוזר: עוזי, אני רוצה להודות לך על זה שאתה מראה דבקות במשימה בנושא הזה, וביחד עם ההבנה שלך הוועדה תראה כיצד היא יכולה לסייע בנושא שיש חשיבות להעלות אותו לדיון ציבורי.

צבי האוזר: אני מבקש ממך להציג את הדברים בקצרה.

צבי האוזר: אני מתנצל מראש על הזמן היחסית קצר.

צבי האוזר: נעשה את הדיון הזה תכליתי ומהיר, כי אנחנו היום בסדרה של דיונים חשובים.

צבי האוזר: בבקשה, חבר הכנסת דיין.

עוזי דיין: תודה רבה, כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, המשפחות, אנשי הצבא וכל מי שהגיע לכאן.

עוזי דיין: אני רק אגיד שהדיון הזה התבקש בגלל שיש לנו הרגשה שעדיין לא הגענו אל המנוחה והנחלה בלשון המעטה בכל מה שקשור לטרור אבנים ובקבוקי תבערה, בפרט בצירי התנועה.

עוזי דיין: דבר שני, יש לי הרגשה שההרתעה שלנו נשחקת, ומעבר לחוב שלנו לנופלים ולנרגמים אנחנו צריכים לתת ביטחון לאנשים.

עוזי דיין: אנחנו מדברים היום על יותר מ-1,500 אירועים ב-2020, וזה עוד בספירת חסר, כי החקלאים למשל כבר התייאשו מלדווח על טרור חקלאי, וגם בכבישים הרבה פעמים לא מדווחים אלא אם צריך להחליף שמשה וכדומה.

עוזי דיין: יש הרגשה שיותר מדי עוסקים בחקירת הקורבנות.

עוזי דיין: אתמול, דרך אגב, המשפחות קיבלו את המובן מאליו אחרי כל כך הרבה זמן: שהן בכלל צד בעניין.

עוזי דיין: אבל הן עדיין לא יכולות להיות מיוצגות באמת במערכת המשפטית.

עוזי דיין: אני אסיים בזה.

עוזי דיין: אני רק אגיד שאני חילקתי איזשהו דף עם הצעה לדברי סיכום בגלל שיש לנו מעט מאוד זמן וצריך למצוא איזון בין כמה אנחנו מדברים על מה שזה עושה לנו וכמה אנחנו מדברים על מה אנחנו עושים עם זה, כלומר מה התכלית.

עוזי דיין: תודה.

צבי האוזר: תודה.

צבי האוזר: חבר הכנסת עמית הלוי, בבקשה.

עמית הלוי: תודה לך, אדוני היושב-ראש ותודה לך, עוזי, על הדיון.

עמית הלוי: אני פספסתי את החלק הסגור.

עמית הלוי: הבנתי שיש איזו מגמה שונה, אבל הנתונים שחבר הכנסת דיין מציג כאן, של כ-1,500 אירועים ועוד בקבוקי תבער – אומרים שיש שישה-שבעה אירועים כאלה ביום – זה דבר שחייב להיות תמרור אדום.

עוזי דיין: והמספר הוא מספר חסר, כי כשיש אירוע אחד אז גם אם נרגמות בו חמש מכוניות ב-20 דקות זה עדיין נחשב אירוע אחד.

עמית הלוי: אז זה עוד יותר מזה.

עמית הלוי: מדינת ישראל, בין אם זה 2020 ובין אם 1948, לא יכולה לעבור לסדר-היום אם חמש פעמים ביום מנסים לרצוח יהודי בארץ ישראל.

עמית הלוי: זה פשוט דבר שלא יכול להיות.

עמית הלוי: אם חמש פעמים ביום בא מחבל וזורק אבן או בקבוק תבערה – ויש לנו רשימה של האנשים שנהרגו מאבנים, אדל ביטון, פלמר האבא והבן, ועוד ועוד ועוד – זה לא משהו שצריך לעבור במדינת ישראל.

עמית הלוי: אנשי מערכת הביטחון צריכים לצרוח בכל דיון, לקבל תקציבים, להחמיר את הענישה וכל השאר.

עמית הלוי: זה פשוט לא עובר.

עמית הלוי: חמש פעמים ביום מנסים לרצוח יהודי בארץ ישראל?

עמית הלוי: לא עובר.

עמית הלוי: הערה שנייה, שאני אשמח התייחסות של הנוכחים כאן בחדר – הוראות הפתיחה באש.

עמית הלוי: כולנו ראינו את הסרטון בחברון, שפעם אחר פעם אחר פעם הגיע מחבל.

עמית הלוי: הוא לא הוציאו עין כמו שהצליחו בבילעין, למרות שהוא ניסה מאוד, בזמן שהחייל מנסה להסתתר כמו באיזה מין משחק כזה – משחק שלא תואם ללוחמים וגם לא למאבטחים בקניון.

עמית הלוי: אני רוצה לדעת לגבי התחקיר.

עמית הלוי: אני טרוד בשאלה מה עבר לחיילים בראש; מה עבר לחיילי מג"ב בעיר העתיקה, חוץ מהמג"בניק הגיבור שדווקא התייצב, חטף את הסכין והוריד את המחבל, אבל למה השניים האחרים ברחו, מה עבר להם בראש.

עמית הלוי: זה תחקיר פסיכולוגי, תחקיר עמוק, שמחייב ריענון מאוד עמוק של הנהלים.

עמית הלוי: ההערה השלישית שלי קשורה יותר אולי למערכות אכיפה נוספות, אולי לשב"כ.

עמית הלוי: לא מזמן אורי ורננה פרץ נתקעו באחד מכבישי הבקעה, כביש מפותל מאוד...

עמית הלוי: זה קרה גם לי פעם אחת, חוויתי לינץ' כזה בעצמי, כמעט שלפו את הילדים שלי מהרכב.

עמית הלוי: היו בולדרים על הכביש והם זכו למטר אבנים.

עמית הלוי: היום יש לצה"ל טכנולוגיה, יש אמצעים למצוא את אותם שישה פורעים שיצאו מהכפר.

עמית הלוי: אני רוצה לדעת איזה מאמצים עושה מערכת הביטחון למצוא אותם.

עמית הלוי: אני אומר כאן את הדבר המובן מאליו: מבחינתי הם רוצחים לכל דבר; לא הצליחו היום?

עמית הלוי: יצליחו מחר.

עמית הלוי: אני רוצה לדעת איזה מאמצים המדינה משקיעה כדי להתייחס לניסיון רצח כזה.

עמית הלוי: הרי זה יכול היה להיגמר בלינץ' כמו שקרה למשפחת פוגל אילולא הוא היה יורה באוויר.

עמית הלוי: אני רוצה לדעת איזה אמצעים המדינה נוקטת כדי לתפוס את המחבלים הללו.

עמית הלוי: אותו דבר, אני רוצה לדעת מה קרה לבחורצי'ק עם החולצה הלבנה בחברון.

עמית הלוי: האם תפסו אותו?

עמית הלוי: האם הוא במעצר?

עמית הלוי: האם דרשו הארכת מעצר שלו?

עמית הלוי: אלה אנשים שעוד לא הוציאו עין או לא רצחו, אבל ניסו בכל מאודם לעשות את זה.

עמית הלוי: אשמח להתייחסות לשלושת הנושאים האלה.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: חבר הכנסת דיכטר, בבקשה.

צבי האוזר: אבל אני מבקש בקצרה.

אבי דיכטר: כשעוסקים בדיון הזה אנחנו עוסקים במה שהתגלה.

אבי דיכטר: נזרקה אבן, נזרק בקבוק תבערה, היה פיגוע ירי, הייתה דקירת סכין, הייתה דריסה, היו נפגעים, הרוגים או פצועים.

אבי דיכטר: אלה הפיגועים שאנחנו סופרים.

אבי דיכטר: אבל אנחנו מכירים גם את הצד השני.

אבי דיכטר: אני מסתכל על הדוח הגלוי של שנת 2019.

אבי דיכטר: 560 פיגועים נמנעו בזכות סיכול של צה"ל, שב"כ, משטרת ישראל.

אבי דיכטר: מתוכם עשרה פיגועי התאבדות וארבעה פיגועי חטיפה.

אבי דיכטר: כל אחד מאיתנו יודע בדיוק שאם אחד מארבעת הניסיונות האלה היה מצליח הדיון הזה היה מתנהל אחרת לגמרי.

אבי דיכטר: יש בדוח סדר גודל של 300 פיגועי ירי.

אבי דיכטר: כל אלה סוכלו.

אבי דיכטר: אומר ראש הממשלה בגלוי, מעל גלי האתר, שמאות ישראלים היו עלולים להיהרג.

אבי דיכטר: יושבים פה ההורים של שיר ז"ל.

אבי דיכטר: יש הרוגים שלא הצלחנו למנוע, כי לצערי אנחנו לא יכולים לסכל 100% מכוונות הפיגוע.

אבי דיכטר: וכשאומרים ש-560 פיגועים נמנעו, זה מסביר מה הפוטנציאל.

אבי דיכטר: אני חושב שבדיון כזה אנחנו גם מברכים את מערכת הביטחון על כך שהיא מנעה, כמו שראש הממשלה אומר, מאות הרוגים ואלפי פצועים, ואני אומר בשיא הרצינות וללא שום שמץ של ביקורת חס וחלילה.

אבי דיכטר: אבל מתוך המספרים, מתוך הדף שחבר הכנסת עוזי דיין הוציא, מהנתונים של הפצועים מאבן או בקת"ב...

אבי דיכטר: סביב השולחן הזה ישנם אנשים שיודעים איך נראה פיגוע בקת"ב שהצליח מבחינת המחבל ונכשל מבחינתנו; איך נראה הרכב שבתוכו התפוצץ בקבוק התבערה או איך נראה הלוחם שעליו נזרק בקבוק התבערה.

אבי דיכטר: אנחנו ראינו איך נהרג לוחם מסלע.

אבי דיכטר: ופה אני אומר לנו ככנסת: אנחנו כולנו יודעים מה האפקטיביות בהרתעה.

אבי דיכטר: הכי אפקטיבי זה גירוש, ולאחר מכן הריסת בתים.

אבי דיכטר: גירוש, מסיבות שחלקן הוא טעויות שלנו, הוא כלי שקהה מבחינת ההרתעה שלו בצורה משמעותית לצערי, ואני מקווה שיום אחד נצליח לחדש אותו.

אבי דיכטר: לגבי הריסת בתים, יש במדרג ההריסות כמה דברים שמגיעים לשיא האבסורד.

אבי דיכטר: הבית שממנו נזרק הסלע שהרג את הלוחם עמית בן יגאל ז"ל הי"ד...

אבי דיכטר: יושבים פה אנשי מערכת הביטחון לשעבר וצה"ל, והם יודעים היטב שאם הבית שימש פלטפורמה לביצוע הרצח...

אבי דיכטר: זה לא רק הקומה הראשונה, שאתה יכול להגיד שהוא זרק את זה מהקומה הראשונה אז נהרוס רק את הקומה הראשונה.

אבי דיכטר: לא, הוא עלה למעלה, לקומה העליונה, כדי שהאבן תקבל את העוצמה הכי חזקה – והרג את הלוחם.

אבי דיכטר: ואנחנו לא מצליחים להביא להריסת הבית, מנימוקים שונים ובעיקר משונים.

אבי דיכטר: מערכת הביטחון לא יכולה שלא לשים משפט נחרץ, משפט ללא שום גמגום, פקפוק והיסוס, שאומר שהריסת בית היא אפקט מרתיע שאין כדוגמתו בכל מה שקשור ללחימה בטרור.

אבי דיכטר: גם תפיסה וקיזוז כספי טרור הם אפקט מרתיע שאין כדוגמתו.

אבי דיכטר: הריגת מחבל, מעצר מחבל – אלה כבר דברים אופרטיביים ואני לא חושב שיש למישהו ספק לגבי זה.

אבי דיכטר: לכן, אדוני היושב-ראש, אני מצפה שבדיון כזה צה"ל או הגורם שמגדיר מה מרתיע יותר ומה מרתיע הכי הרבה, ישים משפט נחרץ בנושא הזה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: אני מבקש התייחסות ראשונית של צה"ל.

צבי האוזר: קצין אג"ם פיקוד מרכז אלוף משנה דוד סונגו, בבקשה.

אל"מ דודו סונגו: חברי הוועדה, אני כמובן לא אחזור על מה שדיברנו בפורום הסגור, אבל אני אתייחס למספר דברים שנאמרו כאן.

אל"מ דודו סונגו: קודם כול, תמונת המצב היום ביהודה ושומרון היא אחת הטובות שהיו, כפי שהסברתי בפורום הקודם.

אל"מ דודו סונגו: רואים את מגמת העלייה בקרב ההתיישבות, רואים את כמות הפלסטינים, כשלושה מיליון בקירוב, חיים באיכות חיים לא רעה בהתייחס למה שקורה סביבם וסביב מדינת ישראל, ורואים מגמה מאוד נחרצת של ירידה בטרור.

אל"מ דודו סונגו: כל סוף שנה דובר צה"ל מפיץ סטטיסטיקות של הטרור על כלל מרכיביו, בין אם זה פיגועים של הטרור המאורגן ובין אם זה טרור עממי, ובהחלט רואים שם מגמת ירידה.

אל"מ דודו סונגו: איני מקל כהוא זה בפגיעת אבן ברכב שנוסע במהירות 80 קמ"ש.

אל"מ דודו סונגו: זה דבר שאני לא מאחל לאף אחד לחוות אותו.

אל"מ דודו סונגו: עם זאת, היכולת שלנו להתמודד עם זה.

אל"מ דודו סונגו: ..

אל"מ דודו סונגו: הוראות הפתיחה באש כפי שהן היום נותנות לחיילי צה"ל את הכלים להתמודד עם כל האתגרים הללו.

אל"מ דודו סונגו: ואל תיקח בבקשה את אירוע "חסם שוטר" בחברון כדוגמה.

אל"מ דודו סונגו: זאת לא דוגמה מייצגת, זה אירוע שהוא פחות טוב, ובפורום הקודם גם הראיתי מה הייתה התייחסות המפקדים לאירוע הזה לאחר תחקיר, והראיתי איזה הנחיות ניתנו בהתאם לאותו אירוע.

אל"מ דודו סונגו: אנחנו פועלים במאמצי מניעה, שיבוש וסיכול בכלל המרחבים וכלל הזירות.

אל"מ דודו סונגו: אנחנו מתייחסים למי שזורק אבנים או בקבוקי תבערה כמו לכל מפגע אחר שחשוד בפשע מסוכן, כולל פעילות מעצרים וסיכולים – ויש גם הצלחות בדבר הזה.

אל"מ דודו סונגו: האם זה לבדו מה שירתיע?

אל"מ דודו סונגו: לא, זאת פעילות טקטית - - -

עמית הלוי: הוא נעצר?

עמית הלוי: הוגש נגדו כתב אישום?

אל"מ דודו סונגו: פעולת המעצר – אין ספק שצה"ל עושה אותה.

אל"מ דודו סונגו: חבר הכנסת דיכטר דיבר על הרגל המסיימת – היא חלק בלתי נפרד מההרתעה.

אל"מ דודו סונגו: מה שמחליט בסופו של דבר בית המשפט או בג"ץ בענייני הריסות בתים – אני לא מתכוון להתייחס לזה כאן.

אל"מ דודו סונגו: אבל זה בהחלט גורם משפיע על ההרתעה.

עמית הלוי: אני שואל בשביל להבין: אדם שזורק אבן על רכב נוסע – האם הפרקליטות מגישה נגדו כתב אישום, ומה העונש?

אל"מ דודו סונגו: הפרקליטות מגישה כתב אישום, יש לי כאן מספר דוגמאות לפסקי דין, אני לא אפרט אותן.

הרצל חג'אג': אחרי יומיים הוא משתחרר.

הרצל חג'אג': יש לנו עשרות עדויות לזה.

הרצל חג'אג': כאילו הוא גנב מסטיק בחנות.

עמית הלוי: אדוני היושב-ראש, צריך לבקש את הנתונים של זה.

עמית הלוי: הרי מדובר על אלפי מקרים.

עמית הלוי: אם תפסו אותם, מה הפרקליטות עשתה?

עמית הלוי: אולי צריך להחמיר את הענישה, את הרגל המסיימת.

עמית הלוי: האם הם נעצרים?

עמית הלוי: לכמה זמן הם נעצרים?

עמית הלוי: האם הם נעצרים עד תום ההליכים?

עמית הלוי: האם לא?

עמית הלוי: הרי מעצר עד תום ההליכים הוא תוצאה של פשע מסוכן, החשש שמא הוא יסכן את החברה.

עמית הלוי: האם הדברים האלה קורים?

עמית הלוי: צריך לקבל תשובות.

צבי האוזר: דודו, עוד משהו?

אל"מ דודו סונגו: סיימתי.

אל"מ דודו סונגו: תודה.

צבי האוזר: הרצל חג'אג', משפחה שכולה, בבקשה.

הרצל חג'אג': אני הרצל חג'אג', אבא של סגן שיר חג'אג', שנרצחה בפיגוע בארמון הנציב ביחד עם עוד שלושה חיילים.

הרצל חג'אג': נמצאת פה גם מירב חג'אג', אימא של שיר.

הרצל חג'אג': אנחנו פעילים מאוד, אנחנו באים לפה כנציגים של פורום "בוחרים בחיים", פורום של כ-150 משפחות של נרצחי טרור ונפגעי טרור.

הרצל חג'אג': אנחנו פעילים בהמון קבוצות, גם כאלה ביהודה ושומרון וגם בתוך ישראל, ואני רוצה להגיד שאין הרתעה היום.

הרצל חג'אג': בדרך כלל יש בצבא תפיסה של "כמעט נפגעת – נפגעת", "כמעט עשית תאונה – הייתה תאונה".

הרצל חג'אג': צריך שיהיה אותו דבר גם פה: אם עשו ניסיון פיגוע, אם זרקו אבנים, צריך להתייחס לזה כאילו הוא הרג.

הרצל חג'אג': ככה הצבא צריך להתייחס לזה.

הרצל חג'אג': גם חברי הכנסת צריכים לעשות מה שהם יכולים לעשות למען ההרתעה.

הרצל חג'אג': אנחנו קוראים לזה חבילת הרתעה, חבילה שתהיה מותאמת לכל מחבל.

הרצל חג'אג': יש כל מיני מחבלים – יש מזרח ירושלים, יש תושבי ירושלים, יש אזרחים תושבי השומרון – וצריך שתהיה חבילת הרתעה ושלא כל דבר יצטרך להגיע לבג"ץ או לבתי המשפט, שמפשפשים שם בנקודות הכי קטנות.

הרצל חג'אג': אני מזמין אתכם לבוא פעם אחת להריסת בתים ולראות מה הולך שם.

הרצל חג'אג': פשוט בדיחה.

הרצל חג'אג': צריך שתהיה חבילת הרתעה שתיפול על המשפחה של המחבל ועל המחבל כדי שהסביבה שלו תורתע.

הרצל חג'אג': אני לא גזען, אני לא נגד כל הערבים, אני רק נגד המחבלים ותומכי הטרור.

הרצל חג'אג': הם חיים כחמולה; כשאחד נפגע זה הרבה פחות מזיז להם מאשר כשהחמולה או המשפחה נפגעת.

הרצל חג'אג': אז אם אי אפשר לגרש לעזה, אז אפשר לקחת אותם ולזרוק אותם לאזור אחר.

הרצל חג'אג': הרי הם עושים את זה בעצמם: כשיש להם בעיה בין חמולה לחמולה, מגרשים את החמולה שנפגעה והם בעצם הולכים לאזור אחר.

הרצל חג'אג': וזה משפיע.

הרצל חג'אג': לכן אני חושב שצריך לבנות חבילת הרתעה, וזה באחריות שלכם, המחוקקים; חבילת הרתעה שתפגע במחבלים תכף אחרי הפיגוע.

הרצל חג'אג': זה ישפיע על הפיגועים וזה גם אמצעי זול ביותר.

הרצל חג'אג': אתם אומרים שהשב"כ וכל המיליארדים מונעים 400 או 500 פיגועים בשנה, ואני לא מזלזל בזה, אבל אני חושב שתהיה הרתעה אמיתית אם מחבל ידע שהמשפחה שלו והסביבה הקרובה שלו יחזרו אלף שנה אחורה אחרי שהוא עשה פיגוע.

הרצל חג'אג': ככה הוא יחשוב עשר פעמים לפני שהוא יעשה פיגוע.

הרצל חג'אג': אפשר למנוע מאות פיגועים כאלה.

הרצל חג'אג': תודה.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: אני מבקש מאלוף משנה במילואים אילן כץ, לשעבר סגן פצ"ר, שנמצא איתנו בזום, לדבר, אבל ממש בקצרה.

אילן כץ: קודם כול, תודה על ההזדמנות להביע את דעתי.

אילן כץ: אני אנסה לתמצת את זה.

אילן כץ: אעבור בקצרה על שני נושאים.

אילן כץ: אחד, הוראות פתיחה באש.

אילן כץ: שמענו פה את נציג צה"ל אומר שהוראות הפתיחה באש מאפשרות לחיילים להגיב כראוי כנגד מיידי אבנים, מפירי סדר וכדומה.

אילן כץ: על הנייר זה נכון אבל בשטח לא תמיד זה נכון, כי למח"ט, מפקד אוגדה וכן הלאה יש סמכות להחמיר את הוראות הפתיחה באש, ובפועל זה מה שנעשה לא פעם ולא פעמיים בכל מיני גזרות.

אילן כץ: ומשיחות עם חיילים שאני ייצגתי בחקירות ובבתי דין צבאיים אני יכול להגיד שלעיתים חיילים עומדים מבולבלים ולא יודעים מה לעשות.

אילן כץ: את עיקר דבריי אני רוצה לייחד לנושא של הריסות בתים.

אילן כץ: תראו, אין ספק שהריסת בתים היא גורם מרתיע בסל המלחמה בטרור.

אילן כץ: במקרה האחרון, של הרצח עם הסלע שנזרק – ואין מילה אחרת אלא רצח – לעבר המנוח עמית בן יגאל ז"ל, כשקוראים את פסק הדין של השופטת חיות כאשר ביקשו ממנה דיון נוסף, רואים שהיא מודה בעצם שפסק דינו של השופט מזוז היה שגוי, אבל בגלל עניינים משפטיים היא לא מתכוונת לשנות את ההלכה.

אילן כץ: לכן הצעתי היא שכאשר יש כוונה להרוס בית של מחבל אז לפני שנותנים למשפחה זכות לעתור לבג"ץ, שתהיה ועדה צבאית שמורכבת מאנשי ביטחון ומשפטן צבאי שבפניה המשפחה תגיש את העתירה כנגד ההריסה.

אילן כץ: תוך שלושה ימים מיום הוצאת הצו, הוועדה, בהחלטה מנומקת, תחליט למה לקבל או לדחות את העתירה, ורק על זה יהיה ניתן להשיג בפני בג"ץ.

אילן כץ: במקרה כזה אין ספק ששיקול הדעת של בג"ץ יצטרך להיות הרבה יותר מצומצם, ואני מאמין שזה יביאו לתוצאות יותר טובות בשטח.

אילן כץ: עד כאן.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: עו"ד מוריס הירש, לשעבר פרקליט יו"ש, בבקשה.

מוריס הירש: בוקר טוב לכולם.

מוריס הירש: כפי שנאמר, אני שימשתי ראש התביעה הצבאית ביהודה ושומרון בין 2013 ל-2016.

מוריס הירש: אני יכול לענות על השאלה שנשאלה קודם – מה קורה עם המחבל זורק האבן שנעצר.

מוריס הירש: הוא אכן נעצר עד תום ההליכים, אבל בזה נגמרת ההרתעה.

מוריס הירש: נעצר ותו לא.

מוריס הירש: לעומת הנחת היסוד של המחוקק, גם הצבאי וגם האזרחי, שקבעה עונש מקסימלי של 20 שנות מאסר על עברה של יידוי אבנים, בפועל, רמות הענישה בבתי המשפט, גם האזרחיים וגם הצבאיים, היא ממש בתחתית הסולם.

מוריס הירש: היא מגיעה במקרים הטובים ביותר לכמה חודשי מאסר בלבד.

מוריס הירש: בשל רמת הענישה הירודה מאוד, ומתוך הבנה שהענישה הזאת גם לא מרתיעה, הועבר בשנת 2015 תיקון 120 לחוק העונשין ותיקון מקביל באיו"ש, שקבע שבית המשפט חייב להטיל עונש מינימום על כל מי שנעצר בגין עבירה של יידוי אבנים.

מוריס הירש: ההוראה הזאת נקבעה כהוראת שעה לשלוש שנים, היא פקעה בעיצומן של מערכות הבחירות והיא לא חודשה, בהיעדר כל דיון ביחס לאפקטיביות שלה.

מוריס הירש: גם באיו"ש התיקון פג תוקף, מכיוון שהוא עוקב אחרי הדין בישראל.

מוריס הירש: חייב להיות שינוי.

מוריס הירש: עיקר העברות נמצאות באיו"ש - - -

צבי האוזר: משפט סיכום.

מוריס הירש: לסיכום, חייבים לנסות לחדש את עונשי המינימום שיטילו בתי המשפט על הרשעה בעבירה של יידוי אבנים, ובעיקר לשים דגש על נושא הקנס.

מוריס הירש: הקנס מרתיע מאוד, וראינו את האפקטיביות בשטח כתוצאה מתיקוני החוק.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: לפני שאני מסכם, התייחסות של צה"ל לדברים שנאמרו כאן.

מיכאל מלכיאלי: אני חושב שהוועדה צריכה לקרוא לתקן את מה שהוא אמר.

צבי האוזר: אם לצבא אין התייחסות אז עוזי ידבר דקה ואז אני אסכם.

עוזי דיין: קודם כול, חסרים פה לדעתי שני אנשים – מפקד פיקוד המרכז והפצ"ר.

עוזי דיין: מפקד פיקוד המרכז הוא הריבון, והפצ"ר הוא הכתובת לרוב הדברים המשפטיים שעלו כאן, לצד בג"ץ.

עוזי דיין: שמונה נקודות, אני רק אגיד את הכותרות שלהן.

עוזי דיין: אחת, תגובה לכל מקרה.

עוזי דיין: קצין אג"ם פיקוד מרכז אמר את הדבר הנכון, איך צריך להגיב.

עוזי דיין: רק צריך לראות שמיישמים את זה, כי בהרבה מקומות יש רתיעה.

עוזי דיין: דבר שני, הבהרת הוראות הפתיחה באש, בפרט לאזרחים.

עוזי דיין: לא יכול להיות שאזרח שמגן על עצמו נהיה זה שחוקרים אותו, כי אותו קל "לתפוס".

עוזי דיין: דבר שלישי, החמרת ענישה על זריקת אבנים ובקת"בים.

עוזי דיין: אנחנו מתכוונים להגיש את זה כחקיקה.

עוזי דיין: דבר רביעי, קיצור הליך הריסת הבתים.

עוזי דיין: זה עלה כאן.

עוזי דיין: דבר חמישי, גירוש.

עוזי דיין: צריך להכניס את הגירוש לארגז הכלים שלנו.

עוזי דיין: זה הדבר הכי אפקטיבי, ואין סיבה לא לעשות את זה, גם אם זה בתוך השטח.

עוזי דיין: כלומר, לא לארץ זרה ואפילו לא לעזה, אלא בתוך השטח.

עוזי דיין: דבר שישי, חקיקה להבטחת הריסת הבתים.

עוזי דיין: זו מילה נקייה להגיד שלא יגיע איזה הרכב ויבטל את זה כעפרא דארעא.

עוזי דיין: יש דרכים לעשות את זה.

עוזי דיין: דבר שביעי, סיכול תשלומים של הרש"פ.

עוזי דיין: חבר הכנסת אבי דיכטר מוביל את זה הרבה זמן, והגיע הזמן שנדאג שזה יהיה.

עוזי דיין: ודבר אחרון, לגבי המשפחות – אתמול הכירו סוף-סוף במשפחות כקורבן.

עוזי דיין: עכשיו צריך לעשות את הצעד הבא ושהמשפחות יוכרו כצד בהליך המשפטי.

צבי האוזר: תודה רבה.

הרצל חג'אג': אני רוצה כמה שניות.

הרצל חג'אג': יש את צו ההקפאה ששר הביטחון בני גנץ הקפיא אותו, צו נגד העברת כספים בבנקים ברשות.

הרצל חג'אג': הוא הקפיא אותו, והיום, בעקבות הצו הזה, משכורות המחבלים ממשיכות לזרום.

הרצל חג'אג': זאת אומרת, שר הביטחון הישראלי הקפיא צו שיכול לעצור את כל כספי המשכורות של המחבלים.

הרצל חג'אג': עכשיו הוא חתם על הצו הזה, בפעם הרביעית, עד סוף השנה.

עוזי דיין: הרצל, זה מוכר פה.

הרצל חג'אג': זה לא נתפס שאנחנו נדאג למשכורות המחבלים, זה משהו שצריך לעצור אותו.

צבי האוזר: אני מבקש לסכם, ולפני זה אני רוצה להעיר שתי הערות.

צבי האוזר: אחת, לגבי הדברים האחרונים שאמרת, אני שוחחתי אתמול עם חבר הכנסת דיכטר, שמלווה את הנושא הזה - - -

אבי דיכטר: לא, צביקה, הרצל דיבר על נושא אחר.

אבי דיכטר: הרצל דיבר על תפיסת הכסף בבנק.

אבי דיכטר: הנושא השני הוא קיזוז מהרשות הפלסטינית.

אבי דיכטר: אגב, זה שני דברים לאותה תכלית.

עוזי דיין: אם אתה מקבל כסף כזה אתה פושע, אתה משתף פעולה עם הטרור.

עוזי דיין: עצם קבלת הכסף הוא עברה.

צבי האוזר: חברים, הנושא הזה הוא נושא מהותי והוא מעבר לעניין של דיון מהיר.

צבי האוזר: כך גם הנושא שעלה כאן לגבי אותה הוראת שעה שהייתה למשך תקופה ובעצם פקעה מבלי, אם אני מבין נכון, שהוצגה בפני הוועדה הזאת סטטיסטיקה באשר לאפקטיביות שלה בצמצום תופעת הטרור הכללי והעממי.

צבי האוזר: בכוונתי לדון בנושא של קנסות ועונשי מינימום בצורה רצינית תוך בחינה של הדברים.

צבי האוזר: אני רוצה לסכם את הדיון המהיר הזה, ששוב, אני מברך את חבר הכנסת דיין על היוזמה לקיומו.

צבי האוזר: אני רואה בדיון הזה היבטים שנצטרך להמשיך ולהעמיק בהם.

צבי האוזר: אני מבקש לסכם את הדיון כדלקמן.

צבי האוזר: הוועדה רושמת בפניה את הנתונים כפי שהוצגו על ידי צה"ל, לרבות ירידה של פעולות טרור בשנים האחרונות.

צבי האוזר: דבר שני, הוועדה קוראת לרשויות הביטחון לפעול בכל האמצעים למניעת והפחתת אירועי הטרור באזור, בשימת דגש על ניסיונות לפגוע בנוסעים בדרכים, שריפות, הצתות מכוונות, טרור חקלאי ופגיעה מכוונת ברכוש.

צבי האוזר: הוועדה גם קוראת להחמיר את מדיניות הענישה ולפעול לזירוז ההליכים המשפטיים, בשים לב לעובדה שענישה היא מרכיב ליבה ביכולת ההרתעה האפקטיבית.

צבי האוזר: מי בעד הצעת הסיכום?

צבי האוזר: מי נגד?

צבי האוזר: אין.

צבי האוזר: אושרה.

צבי האוזר: תודה רבה, אני מודה למשתתפים.