ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 78, 2020-10-13 09:30

יעקב מרגי: בוקר טוב לכולם.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

יעקב מרגי: יום שלישי, כ"ה תשרי התשפ"א, 13 באוקטובר 2020.

יעקב מרגי: הנושא על סדר היום: הצעה לסדר היום בנושא: החוק לצמצום תאגידי המים לא מיושם ונתקל בקשיים רבים, של חבר הכנסת שלמה קרעי ושל חבר הכנסת ישראל אייכלר.

יעקב מרגי: אני אומר את סדרי הדיון כפי שאנחנו נוהגים בוועדת הכלכלה.

יעקב מרגי: השר כיבד אותנו בנוכחותו למרות שהוא יכול היה לעשות זאת בזום.

יעקב מרגי: אבל הוא יצטרך לפרוש לאחר מכן.

יעקב מרגי: כבוד השר, אנחנו נוהגים לתת למציעים לומר דברי פתיחה.

יעקב מרגי: כרגע נמצא מציע אחד כאן.

יעקב מרגי: לאחר מכן ניתן לך לסקור את הדברים.

יעקב מרגי: אני רק מזכיר שקיימנו כאן דיון מעמיק בנושא התאגידים.

יעקב מרגי: כולנו יודעים באיזה קול תרועה דיברנו על התאגידים וכולנו היינו בדעה מסוימת על התאגידים.

יעקב מרגי: יש הרבה דעות לכאן ולכאן.

יעקב מרגי: יש סיפורי הצלחה, יש סיפורי גרירת רגליים, יש סרבנים.

יעקב מרגי: גם אני רוצה שיישמו את החוק ככתבו וכלשונו.

יעקב מרגי: יש מקומות שהחוק הזה יכול ליצור עוולות.

יעקב מרגי: לכן צריך להתייחס לזה.

יעקב מרגי: אני מברך על היוזמה לקיים שוב את הדיון.

יעקב מרגי: בבקשה, חבר הכנסת קרעי.

מאיר כהן: רק שיורידו מחירים לפחות.

יעקב מרגי: בוא נראה.

יעקב מרגי: בבקשה, שלמה קרעי.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש, מכובדי השר, חבריי חברי הכנסת, הטריגר לבקשה שלי לדיון הזה היה שני דברים, ובעצם דבר הוביל לדבר.

שלמה קרעי: בתקופה של הקורונה שאזרחי ישראל נמצאים יותר בבית, הילדים בסגר ועובדים יותר מהבית צריכת המים עולה.

שלמה קרעי: הדבר הזה גורם לייקור מכיוון שהצריכה עוברת את התעריף המוזל ועוברת את התעריף הגבוה, וזה מייקר בעשרות אחוזים את תשלום המים החודשי.

שלמה קרעי: כשהגיעו כל מיני בקשות ופניות ציבור בעניין הזה ניסיתי לבדוק מה קורה עם התעריפים, מה קורה עם הצריכה.

שלמה קרעי: תכף אני אדבר על עוד רפורמה שהשר מנסה לעשות כדי להוזיל את זה.

שלמה קרעי: אבל התברר לי שיש פה אות מתה, איזשהו חוק שעמלו עליו מאוד קשה בוועדה הזאת תקופה ארוכה.

שלמה קרעי: הוא התקבל בדצמבר 2018 אבל, כמו שאומר הפסוק: "נשיאים ורוח וגשם אין", "איש מתהלל במתת שקר".

שלמה קרעי: יש הרבה עננים, הרבה רעש, אבל זה לא מגיע לחשבון של המים.

שלמה קרעי: הסיפור הזה הוביל לבקשה לדיון.

שלמה קרעי: יש שני דברים בעניין הזה: המטרה של החוק היא להביא להתייעלות ולהשקעות טובות יותר ולשוויון בין כל צרכני המים והשירותים וגם להוריד את התעריף באופן מסוים.

שלמה קרעי: אז גם העלייה בצריכת המים במקביל לאי יישום החוק גורמים להעמקת הפגיעה בצרכן הסופי.

שלמה קרעי: יחד עם הרפורמה שהשר מתכנן הוא מנסה להכניס שצריכת המים בתעריף המוזל תעלה מ-3.5 קוב לנפש ל-4 קוב לנפש, ומתווכחים איך נממן את זה כי זה תקציב סגור.

שלמה קרעי: יכול להיות שעם התייעלות בצמצום תאגידי המים שני הדברים האלה יכולים להשתלב ולממן זה את זה בלי לייקר דברים אחרים.

שלמה קרעי: זה נושא שצריך לבדוק אותו.

יעקב מרגי: נא לסכם.

שלמה קרעי: אני מבקש לקבל מידע מגורמי המידע: מה הנתונים ומה הצפי של ההכנסות וההשקעות.

שלמה קרעי: זה נראה כאילו יש איזשהו גרף.

שלמה קרעי: אם נצייר על ציר הזמן את הפונקציה של ההשקעות ואת הפונקציה של ההכנסות ממים זה נראה כאילו שני קווים הפוכים: ההשקעות עם הזמן הולכות ופוחתות מכיוון שמחליפים את הצנרת וזה השקעות לטווח ארוך, לא לשנה-שנתיים.

שלמה קרעי: לא כל שנה מחליפים צנרת.

שלמה קרעי: מצד שני העלייה בצריכת המים מגדילה את ההכנסות.

שלמה קרעי: יוצא שהתאגידים מרוויחים כאן הון תועפות והצרכן לא רואה את התוצאה הזאת בחשבון הסופי.

יעקב מרגי: אתה יודע, כשהתאגידים מרוויחים גם המדינה מרוויחה.

יעקב מרגי: יש כבר שנים שמעבירים רווחים.

שלמה קרעי: מעבירים לעיריות והעיריות עושות עם זה דברים אחרים שלא קשורים למים.

אוסאמה סעדי: ראית תאגידים שמעבירים לעיריות?

אוסאמה סעדי: לא ראיתי.

יעקב מרגי: כן, כן.

אוסאמה סעדי: במגזר הערבי?

יעקב מרגי: להבא תדייק בשאלה שלך כדי שלא תרוויח שתי שאלות.

שלמה קרעי: בכל אופן אני יודע שחשוב לשר להתייעל בסיפור הזה וגם לצמצם את תעריף המים.

שלמה קרעי: אם השר חושב שהחוק במתכונתו הנוכחית לא משרת את המטרות שהוא מצפה לממש במסגרת תפקידו אז אנחנו כאן.

שלמה קרעי: אפשר גם לעשות שינויים בחוק, אפשר לתקן את הרפורמה בצורה אחרת שתהיה טובה יותר ואופטימלית יותר.

שלמה קרעי: אבל כל עוד החוק הזה קיים אנחנו צריכים כאן בכנסת ובוועדה הזאת לעמוד על כך שהחוק ימומש.

שלמה קרעי: אני אשמח לשמוע.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: לפני שאני מעביר את רשות הדיבור לשר אני מברך את יושב-ראש מרכז השלטון המקומי חיים ביבס שנמצא איתנו בדיון בזום.

יעקב מרגי: זה רק מוסיף ומראה עד כמה הדיון הזה חשוב לכולנו.

שלמה קרעי: אגב, אדוני היושב-ראש, הייתה לי שיחה עם יושב-ראש מרכז השלטון המקומי.

שלמה קרעי: אמרתי גם לו שאין שום בעיה לתקן את החוק ולעשות דברים בצורה שתהיה מיטבית אם יגיעו למסקנות אחרות.

שלמה קרעי: אבל כל עוד החוק הזה קיים אי אפשר להשאיר אותו כאות מתה וצריך לממש אותו או לתקן אותו.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: רק הערה קטנה: אני זוכר שגם חבר הכנסת מאיר כהן הגיש הצעה לסדר בנושא תאגידי המים בזמנו, וזה לא עלה בגלל דברים דחופים אחרים.

יעקב מרגי: אז אני אתן לך אחרי כן לדבר.

מאיר כהן: תודה רבה.

יעקב מרגי: בבקשה, כבוד השר.

זאב אלקין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, וכמובן, יושב-ראש השלטון המקומי חיים ביבס שתכף תשמעו שהוא פרטנר חשוב שלנו בתהליך הזה.

זאב אלקין: למעשה, חבר הכנסת קרעי נגע בשתי נקודות שהן לאו דווקא קשורות זו בזו אבל אם התייחסנו לזה זאת הזדמנות להתייחס לזה כאן בוועדה שהיא זאת שמפקחת עלינו בכל התחום של כלכלת המים ומשק המים.

זאב אלקין: זאת הזדמנות גם להתייחס לנושא השני שפורמלית לא היה בתוך ההצעה לסדר.

זאב אלקין: אני אתחיל מזה ואז אגיע לחוק שהוא עיקר דיוננו.

זאב אלקין: זה נכון, צודק חבר הכנסת קרעי, לאור המציאות – זה היה כבר לפני הסגר אבל כבר כשראיתי לאן פנינו בחודש ספטמבר:

זאב אלקין: לכך שילדים הולכים לשבת בבית, לזה שיש הרבה אנשים בחל"ת או מובטלים, לזה שלפחות 50% מעובדי המדינה עברו לעבוד מהבית, אמרתי שזה לא הגיוני להשאיר את אותו סף של צריכת המים בתעריף מסובסד על 3.5 קוב כשהסף הזה חושב הוא חושב לפי החיים הנורמליים והרגילים שלנו.

זאב אלקין: קיבלתי הרבה מאוד פניות מראשי ערים ומראשי תאגידים עצמם שציינו את העובדה הזאת שהם רואים קפיצה משמעותית בחשבונות המים של הצרכנים בגלל החריגה מעבר לסף התעריף הזול או המסובסד.

זאב אלקין: תמיד היו אנשים שחרגו, זה לא סוד.

זאב אלקין: לא היה מצב שכל המשפחות נכנסו ל-3.5 קוב.

זאב אלקין: אבל כשהסתכלנו מה השינוי בעקבות הקורונה וחישבנו את החודשים של מרס-אפריל שאז כבר יש נתונים חלקיים, לפחות, בחלק מהתאגידים ראינו שפחות או יותר החריגה היא 15%-10%.

זאב אלקין: אבל ברגע שאתה חורג 15%-10% לכיוון התעריף הגבוה התעריף עצמו הוא פי שניים יותר יקר אז חשבון המים שלך פתאום קופץ משמעותית.

זאב אלקין: לכן באנו ביוזמה לתקופה הזאת של משבר הקורונה בהוראת שעה להגדיל את הצריכה המסובסדת מ-3.5 קוב לנפש ל-4 קוב לנפש.

יבגני סובה: מאיזה תאריך?

יבגני סובה: אתה לא מדבר רטרואקטיבית.

זאב אלקין: אני מדבר מ-1 בספטמבר עד סוף השנה, ואז לראות.

זאב אלקין: אם זה יימשך אז, כמובן, עד שלא יצאנו מהשהייה הממושכת של האזרחים בבית מתוך הנחיות המדינה.

זאב אלקין: זאת הייתה היוזמה.

זאב אלקין: גם המספר הזה מ-3.5 ל-4 זה לא מקרי, זה לא סתם ככה.

זאב אלקין: זה בעקבות הבדיקה שראינו מה גודל החריגה הממוצעת במשפחות הרגילות של עמך ישראל בערי פיתוח, בשכונות, במגזר.

זאב אלקין: לא הלכנו לשכונות יוקרה.

זאב אלקין: שם תמיד הייתה חריגה גם קודם.

זאב אלקין: זה לא מה שעניין אותנו.

זאב אלקין: לאור חשיבות הנושא באתי באופן אישי למועצת רשות המים.

זאב אלקין: אתם יודעים שהסמכות בנושא של תעריפים היא לא שלי, אלא של מועצת רשות המים.

יבגני סובה: לא כולם יודעים את זה, אדוני השר.

יבגני סובה: אנשים חושבים שאתה קובע.

יבגני סובה: מאוד חשוב להדגיש את זה שהשר לא קובע את זה.

זאב אלקין: אתה צודק, חבר הכנסת סובה, שזה המצב הנורמלי שלשר צריכה להיות איזושהי עמדה, בין השאר גם בנושא הזה.

יבגני סובה: זה יכול - - -

זאב אלקין: תתפלא לשמוע, אבל במשק המים תפקידי להיות היועץ של רשות המים, אפילו לא יועץ מקצועי כי אני לא איש מקצוע.

זאב אלקין: זה נכון, אגב, לא רק בעניין סוגי התעריפים, זה נכון - -

מאיר כהן: אפשר להחזיר את זה לכנסת להצבעה.

יעקב מרגי: בקרוב יהיה שינוי חקיקה.

זאב אלקין: היום זה נכון אפילו בסוגיות מדיניות, לא רק בסוגיות מהסוג שציינת, אלא אפילו מדיניות: כמה התפלה צריך וכו' – סוגיות מקרו.

זאב אלקין: אם זאת לא החלטת ממשלה או לא חוק אני לא רלוונטי.

זאב אלקין: זה מצב לא נורמלי אבל אני שם את זה בצד.

זאב אלקין: זה לא נושא לדיון כרגע.

זאב אלקין: אני רק חוזר לנושא של שינוי כמות הצריכה המוכרת.

זאב אלקין: היה על זה דיון במועצת רשות המים.

זאב אלקין: כמובן, משק המים הוא סגור.

זאב אלקין: לכן מיד קמו ואמרו שאם כמות מסוימת של מים תהיה יותר זולה בגלל שזה תעריף מסובסד, אז אוטומטית בנוסחה הקיימת זה יכול להעלות את התעריף.

יעקב מרגי: בציבור נתפס שהתעריף הגבוה הוא קנס.

זאב אלקין: תעריף גבוה הוא לא קנס.

זאב אלקין: הוא מממן.

זאב אלקין: יש ממוצע כמה זה עולה באמת ואז התעריף המסובסד הוא נמוך יותר ממה - - - והגבוה הוא קצת יותר יקר.

מאיר כהן: אדוני יכול להגיד כמה עולה להפיק קוב ולהוביל אותו לבית וכמה משלם הצרכן?

זאב אלקין: זה לא עניין של להפיק ולהוביל - -

מאיר כהן: אני יודע להגיד את זה.

זאב אלקין: מאיר, העלויות הגדולות הן לא שם.

זאב אלקין: העלויות הגדולות הן בפרויקטים התשתיתיים הגדולים.

מאיר כהן: בוודאי.

זאב אלקין: אתה מממן גם את ההתפלה, אתה מממן הכול.

זאב אלקין: בסוף אתה מממן את כל משק המים.

מאיר כהן: השאלה אם נכון שהאזרח בקצה ישלם בעצם פעמיים - -

יעקב מרגי: אתה לא משלם את הכבישים ואת הגשרים בדלק?

מאיר כהן: לא, שימו לב, ב-2005 וב-2003 כששרון היה ראש ממשלה והייתי ראש עיר והתחלנו לדבר על הקמת התאגידים, בשיחה אישית בינינו כוונתו הייתה מאוד ברורה: בסופו של יום לייטב את כל מה שקשור לתשתיות המים, שלא יהיה פחת.

מאיר כהן: אתם זוכרים?

מאיר כהן: כל ראש עיר אמר, יש לי פחת.

מאיר כהן: ובצדק – 20%-10% היה באמת טירוף.

מאיר כהן: פתרו את זה.

יעקב מרגי: זה השתנה.

מאיר כהן: אבל אני זוכר את האמירה של ראש הממשלה שרון ז"ל שאמר:

מאיר כהן: בסופו של יום אני רוצה שתגידו לי כמה הצרכן משלם.

מאיר כהן: אם בסופו של יום תגידו שהצרכן משלם הרבה יותר – לא עשיתם שום דבר.

מאיר כהן: כשאנחנו מסתכלים היום על ההיסטוריה של התאגידים, המים הם מאוד יקרים, והאזרח משלם בלי משים על המון תשתיות שהוא לא היה אמור לשלם עליהן.

מאיר כהן: קוב עולה כ-2.8 שקלים עם ההובלה שלו ועם התפלה שלו.

מאיר כהן: בסופו של דבר יש מקומות שבתעריף הגבוה הוא נמכר ב-8.2 שקלים.

מאיר כהן: בכמה?

זאב אלקין: בכ-14 שקלים.

מאיר כהן: זה הגיע ל-14 שקלים.

מאיר כהן: זה מדהים, זה פער אדיר.

יעקב מרגי: לכן התכנסנו כאן היום.

זאב אלקין: מאיר, מדינה לא מרוויחה ממשק המים.

זאב אלקין: היא לא מושכת כסף ממנה לטובת נושאים אחרים.

זאב אלקין: אגב, בניגוד למה שהיה פעם במקרה של השלטון המקומי - -

שלמה קרעי: גם היום - - -

זאב אלקין: חוץ מהדיבידנדים של הרשויות.

שלמה קרעי: עדיין לא משכו, נכון?

זאב אלקין: רק רגע.

זאב אלקין: מטרת הדיון הזה היא לא לפתוח מחדש את כל הסוגיה של מבנה משק המים.

זאב אלקין: זה נושא מעניין.

זאב אלקין: תזמינו אותי ואבוא בשמחה ונדבר.

זאב אלקין: מבחינתי אין פרות קדושות ואני פתוח לשמוע כל רעיון ולפתוח מחדש כל תזה אפשרית לדיון ולבחינה.

זאב אלקין: אני מסתכל כרגע על המצב הנורמטיבי שהכנסת קבעה אותו במסגרת חקיקה קיימת.

זאב אלקין: במסגרת הזאת להגדיל את הכמות המוכרת המשמעות היא, כמובן, להתאזן במשק סגור.

זאב אלקין: אני טענתי – ואני מקווה שדעתי תתקבל בסוף, הייתה על זה מחלוקת במועצת רשות המים – שלא חייבים לייקר אוטומטית את התעריף הגבוה.

זאב אלקין: למה?

זאב אלקין: כי אני יחד עם אנשי המקצוע שלנו והמנכ"ל של המשרד, אנחנו מזהים חלק מהתופעות שיכולות לאזן את הירידה בהכנסות.

זאב אלקין: למשל, הייתה שנת גשמים מאוד טובה בשנה האחרונה.

זאב אלקין: זה, כנראה, גורם לצמצום של ההתפלה.

זאב אלקין: כבר עכשיו אנחנו נערכים שלא נרכוש את מקסימום הרכישות להתפלה, וזה כמובן חיסכון.

זאב אלקין: אז יכול להיות שזה יאזן.

זאב אלקין: גידול הצריכה הביתית ייתכן שיביא לגידול סך הצריכה במים במדינת ישראל השנה.

זאב אלקין: צריך עוד לבדוק את זה כי מגזר העסקים צרך פחות כי הוא היה סגור.

זאב אלקין: אז השאלה איך זה מתאזן.

זאב אלקין: עוד אין תשובות.

זאב אלקין: לכן אמרתי שאם ממילא אין תשובות סופיות תמיד פעם בחצי שנה קובעים את תעריף המים אז נחכה ל-1 בינואר, נראה את כל התמונה התקציבית הכוללת, ואז יהיה ברור אם צריך לייקר את התעריף הרגיל הגבוה ובכמה.

זאב אלקין: יכול להיות שלא צריך בכלל, יכול להיות שצריך אבל פחות כדי לאזן את כל הסכום כתוצאה מהמהלך שאני מוביל.

זאב אלקין: זאת הייתה עמדתי.

זאב אלקין: חלק מחברי מועצת רשות המים תמכו בזה, חלק – למשל, משרד האוצר – התעקשו כעיקרון חינוכי שאם מורידים במקום אחד אוטומטית צריך להעלות במקום אחר, ואז נראה כשנגיע ל-1 בינואר.

שלמה קרעי: אדוני השר, תגיש הצעת חוק שניתן לך יותר סמכויות ולא רק שתהיה יועץ.

יעקב מרגי: אתה מתפרץ לדלתות פתוחות.

זאב אלקין: אגב, בעניין הזה אתה מתפרץ לדלת פתוחה.

זאב אלקין: אני קיוויתי להוביל גם בנושאים האלה בחוק ההסדרים, רק אין חוק הסדרים אז זה נתקע.

זאב אלקין: לגבי הנושא הזה, כדי לסיים איתו כי זה חשוב – אתם שומעים, גם מתפרסמים דברים לא מדויקים.

זאב אלקין: לכן אני מחדד פה.

זאב אלקין: לדעתי, המהלך הזה שאני מדבר עליו של הגדלת הכמות המוכרת הוא קריטי בתקופה הזאת.

זאב אלקין: אני מאוד מקווה שחברי מועצת המים יאשרו אותו.

זאב אלקין: שנית, אני חושב שלא חייבים אוטומטית לייקר את התעריף הרגיל אלא אפשר לחכות עד 1 בינואר ואז לאזן כמה שצריך.

זאב אלקין: אבל גם אם לא תתקבל דעתי ויהיה איזון מיידי צריך להבין על מה מדובר.

זאב אלקין: מדובר על התייקרות של התעריף הגבוה ב-3% בלבד, ולצרכן – ברגע שהוא חורג ב-15% בתעריף פי שניים יותר יקר אז הוא חורג ב-30%.

זאב אלקין: זאת אומרת לצרכן זה הרבה יותר דרמטי.

זאב אלקין: לכן, בעיניי, זה מהלך נכון והכרחי.

זאב אלקין: אני מקווה שהמהלך הזה יאושר.

זאב אלקין: יש כינוס של מועצת רשות המים ביום חמישי הבא, ואני מקווה שהיא תאשר את ההצעה שלי.

אנטאנס שחאדה: רק להבהיר, כבוד השר, אמרת שזה יתחיל מ-1 בספטמבר.

זאב אלקין: אני הצעתי שזה יהיה רטרואקטיבית מ-1 בספטמבר.

אנטאנס שחאדה: אז זה עדיין לא אושר.

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: חייבים שימוע ציבורי ולכן בספטמבר זה יצא לשימוע.

זאב אלקין: קיבלנו תגובות – חלק תומכות, חלק מתנגדות.

זאב אלקין: מטבע הדברים העסקים מתנגדים כי יש להם חשש שזה עלול לייקר את התעריף הגבוה.

זאב אלקין: בסוף מועצת רשות המים תצטרך לאזן פה בין הצרכים השונים.

אוסאמה סעדי: כבוד השר, לפני שתעבור לתאגידים בעניין המחירים, יש גם ההיטלים על עבירות בנייה.

אוסאמה סעדי: הייתה שם קפיצה עד 160 שקל ואחרי כן הורידו את זה ל-125 שקלים פר מטר לבנייה.

יעקב מרגי: איזה?

אנטאנס שחאדה: חיבור.

אוסאמה סעדי: חיבור.

אימאן ח'טיב יאסין: בנושא של חיבורי מים.

אוסאמה סעדי: ברגע שאתה מבקש היתר בנייה אתה צריך לבקש לשלם פר-מטר על היטלי חיבור למים.

זאב אלקין: נמצאים איתנו פה נציגי רשות המים.

זאב אלקין: תוכלו לשאול אותם ולקבל תשובה מקצועית ממה זה נובע.

שלמה קרעי: אדוני השר, לפני שאתה עובר לנושא השני - -

זאב אלקין: שהוא הנושא העיקרי.

שלמה קרעי: אני חיברתי את הנושא העיקרי כי, לדעתי, התייעלות בנושא השני יכולה אולי לממן - - -

זאב אלקין: זה לא יעזור למהלך הנוכחי כי עד שתקבל תוצאות של ההתייעלות אני מקווה שהקורונה תהיה מאחורינו.

שלמה קרעי: על זה אני רוצה לשאול, אדוני השר.

שלמה קרעי: כשאתה אומר שזה לא יעזור בהווה – הרי אנחנו לא חייבים לעבוד בטווח קצר כל הזמן, מה קורה בשנה הקרובה - -

זאב אלקין: לא, משק המים צריך להיות מאוזן ברמה שנתית.

זאב אלקין: אתה יכול לדחות בכמה חודשים את תהליך האיזון אבל בסוף הוא צריך להתאזן ברמה שנתית.

שלמה קרעי: אולי זה לא נכון לעבוד ככה.

שלמה קרעי: אם אנחנו יודעים שיש לנו צפי לקיטון בהשקעות בעשור הקרוב - -

יעקב מרגי: חבר הכנסת קרעי, אנחנו לא שמענו את כל התמונה.

יעקב מרגי: השר זה צד אחד.

יעקב מרגי: נשמע את השלטון המקומי, נפרוס את המפה ותהיה לנו תמונה מדויקת יותר, ואז השאלות או יתייתרו או יהיו מחודדות יותר.

יעקב מרגי: בוא ננהל את הדיון כמו שצריך.

יעקב מרגי: אני מבקש לעבור לנושא השני.

זאב אלקין: בעניין חוק התאגוד האזורי ואיפה אנחנו עומדים.

זאב אלקין: אני דווקא מאוד מברך על הדיון הזה כי זאת הזדמנות גם לעדכן אתכם וגם אולי אנחנו צריכים את הסיוע שלכם.

זאב אלקין: המצב שאני מצאתי כשנכנסתי לתפקיד, והיה אחת הסוגיות הראשונות שעלו על שולחני הוא סיטואציה אבסורדית.

זאב אלקין: מצד אחד יש חוק שהכנסת חוקקה, ומצד שני הגענו כבר ליישום הסופי של החוק בחודש אוגוסט.

זאב אלקין: אני נכנסתי לתפקיד כמה חודשים לפני כן וגיליתי שההתקדמות ליישום החוק נמדדת במספר עגול שנקרא אפס.

זאב אלקין: זה מסיבה מאוד פשוטה: כשהחוק הזה חוקק בשלבים הסופיים שלו הוא די חוקק מעל הראש של השלטון המקומי.

זאב אלקין: נמצא פה יושב-ראש השלטון המקומי והוא חלק איתי את החוויות שלו מהתהליך הזה וכבר אז הוא הזהיר שזה יהיה לא מציאותי.

זאב אלקין: למה?

זאב אלקין: כי הכנסת קיבלה חוק על חיבור שיש בו היגיון מבחינת התייעלות ויש גם יתרון לגודל בעבודה מול הספקים וגם יש התייעלות בייעול.

זאב אלקין: אבל מצד שני מי מוסמך לקבל החלטה על החיבור?

זאב אלקין: הדירקטוריון של התאגיד, ובדרך כלל כשהוא מייצג את הרשות המקומית.

זאב אלקין: אם מסיבות כאלה ואחרות שאני אתייחס אליהן שחלקן אני יכול להבין, חברי הדירקטוריון נגד החיבור אז אפשר לחוקק עד מחר תאריכים כאלה ואחרים.

זאב אלקין: בסוף מי שמוסמך, לפי חוק, לחבר את התאגידים זה הדירקטוריונים שלהם.

זאב אלקין: ואם הם מתנגדים אז התאגידים לא מתחברים.

זאב אלקין: זאת המציאות שאני מצאתי בשטח.

זאב אלקין: מצאתי מציאות שיש כמעט באופן גורף התנגדות לחיבורים נוספים מעבר לחיבורים שנעשו כבר בזמנו, ולכן הדירקטוריונים לא אישרו את החיבורים.

זאב אלקין: לכן המפה התאורטית של החיבורים שרשות המים אישרה אותה, והיא תכף תציג אותה כאן, היא לא רלוונטית כי לא ניתן ליישם אותה.

זאב אלקין: מצד שני המצב הזה מנוגד לחוק, וזה גם גורם לבעיות לתאגידים מכיוון שכשתאגיד בא לבנק לקחת הלוואה פתאום אומרים לו שהוא היה צריך להתחבר, אתה לא צריך להיות קיים, אז איך ניתן לך הלוואה, ומה יקרה מחר ואם יהפכו עליך את החוק אז מי יחזיר את ההלוואה?

זאב אלקין: לכן קיבלתי כבר סימני מצוקה מהשטח שיש כבר תאגידים שלא יכולים להיכנס לפרויקטים תשתיתיים משמעותיים כי בסוף הם לא מקבלים הלוואה מהבנקים.

זאב אלקין: זאת אומרת שהמצב הזה הוא לא רק אות מתה כחוק.

זאב אלקין: לפעמים יש חוקים שהם אות מתה – אוקיי, לא קורה שום דבר.

יעקב מרגי: לא בושה לחזור רברס.

יעקב מרגי: עשינו זאת בכנסות הקודמים בנושא איחוד רשויות.

יעקב מרגי: זוכרים כמה שיח פופוליסטי?

זאב אלקין: זה מאוד מזכיר כי לחבר תאגידים זה כמעט כמו לחבר רשויות, זה אותן בעיות.

זאב אלקין: לכן זה גרם לאותן צרות.

זאב אלקין: לכן אמרתי שאם זה המצב אני לא אשחק כאילו אני טומן את הראש בחול ומחכה שהחוק יתקיים מעצמו, זה בלתי אפשרי.

זאב אלקין: מצד שני אין כלים לכפות את זה בכוח כי הכלי היחיד שיש לרשות המים זה לפטר דירקטוריון ולהקים ועדה קרואה לתאגיד.

זאב אלקין: אבל אי אפשר לעשות את זה בהיקף ארצי, זה לא רציני.

זאב אלקין: אתה יכול לעשות את זה בתאגיד כושל פעם-פעמיים אבל לא בכל הארץ, כשיש חברי דירקטוריון נבחרים פתאום להחליף את כל חברי הדירקטוריונים ולחבר את התאגידים.

זאב אלקין: זה מהלך שגם משפטית לא היה עובר ואין לו גם שום הצדקה.

זאב אלקין: לכן אמרתי, בואו נגיד את האמת: המודל הזה לא מתקדם.

זאב אלקין: נשב סביב שולחן עגול יחד עם השלטון המקומי ויחד עם משרד האוצר שפעם חשב שהוא יכול לקבל הכול והבין שבסוף צריך מודל שיעבוד – זה לא מספיק רק לחוקק מה שנכון לדעתו – וגם יחד עם רשות המים כגורם מקצועי ויחד עם משרד הפנים, ונראה איזה מודל יעבוד בהסכמה.

זאב אלקין: אנחנו עשינו את השולחן העגול הזה יחד עם השלטון המקומי.

זאב אלקין: יושב-ראש השלטון המקומי הוביל את זה יחד איתי, ואני מודה לו על כך.

יעקב מרגי: מיד נשמע אותו.

זאב אלקין: הגענו למודל שאני מודה ומתוודה – זה קורה הרבה פעמים – שהשלטון המקומי הציע אותו בעבר.

זאב אלקין: זה המודל של החברות המנהלות.

זאב אלקין: אחר כך הוא יוצר כאן.

זאב אלקין: זה מודל יותר רך של החיבור.

זאב אלקין: בזמנו לא הקשיבו לשלטון המקומי, ובסוף ראינו שזה, כנראה, המודל הנכון להתקדם, והוא יוריד חלק גדול מההתנגדויות.

זאב אלקין: סיכמנו עם השלטון המקומי שאנחנו מתקדמים בכיוון הזה ונבנה מפה חדשה לאור כל התמונה הכוללת שבסופו של דבר תביא לצמצום השחקנים במשק המים.

זאב אלקין: זה נכון.

זאב אלקין: זה גם התייעלות בהנהלה וגם התייעלות בגודל.

זאב אלקין: אבל היא תעשה את זה בלי לפגוע באינטרסים ובלי סבסוד צולב מרשות לרשות, שזה מה שהטריד את הרשויות המקומיות.

זאב אלקין: כל מה שצריך כרגע זה ארכה של זמן.

יעקב מרגי: אבל מבחינת תאגוד?

יעקב מרגי: יש מאה אחוז תאגוד?

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: אתם תראו תכף נתונים של רשות המים.

יעקב מרגי: אז אחרי חיים ביבס נראה מצגת כדי להשלים את התמונה.

זאב אלקין: אני ביקשתי מרשות המים להציג לפניכם את התמונה הנוכחית, את המפה שהם אישרו למימוש החוק ואת הקשיים שיש במימוש החוק שאת העיקרים שלהם כבר הזכרתי.

זאב אלקין: אחר כך ביקשתי ממנכ"ל המשרד שלנו שהוא כאן שיציג לפניכם בהרחבה את המודל החדש שהגענו לסיכום לגביו עם השלטון המקומי איך הוא יעבוד ומה הצעדים הנדרשים כדי ליישם אותו.

זאב אלקין: מה שצריך מהכנסת, ולכן אני מאוד שמח על הדיון הזה, זה לשנות את המצב האבסורדי שיש כרגע.

זאב אלקין: זאת אומרת צריך פרק זמן של ארכה מסוימת – פחות משנה, לדעתי – של כשמונה חודשים כדי לאפשר את היישום של המודל החדש.

זאב אלקין: לכן צריך, לדעתי, לדחות את המועדים של היישום של החוק הנוכחי כדי לאפשר את היישום של זה דרך מודל חדש.

זאב אלקין: זה מה שהתכוונתי לעשות בחוק ההסדרים ולא קרה.

יעקב מרגי: אתה מתפרץ לדלת פתוחה.

יעקב מרגי: תגיעו להסכמות עם מרכז השלטון המקומי, אנחנו נביא את זה כהצעת חוק של הוועדה.

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, היות שאני אדם מעשי מטבעי אמרתי מראש שיהיה מודל שיעבוד שיהיה בהסכמה עם השלטון המקומי.

זאב אלקין: המלחמות של האוצר עם השלטון המקומי לא הובילו אותנו לשום דבר בהקשר הזה.

זאב אלקין: אני גם שמחתי מאוד שמשרד האוצר השתכנעו בגישה הזאת.

מאיר כהן: העניין העיקרי הוא נושא ההצלבה – זה שרשות צריכה לסבסד רשות אחרת.

מאיר כהן: - - - אזרחים ברשות איקס לפי כל הכללים והתאגיד הוא רווחי ויש התנהגות - - - ואתה מצרף מישהו אחר שהורס את התאגיד.

זאב אלקין: נכון מאוד.

מאיר כהן: אמרתי את זה כשהחוק עבר.

זאב אלקין: נכון מאוד.

זאב אלקין: לכן אנחנו הלכנו למודל שנקרא מינהלת שעובד בהצלחה בארץ לפחות במקום אחד – בקריית אתא ובקריית ים.

זאב אלקין: במודל של חברה מנהלת אתה מרוויח חיסכון על הנהלה, אתה מרוויח את החיסכון של הגודל – אתה יכול לעבוד עם ספקים בחוזים טובים יותר; אבל מצד שני אתה לא מייצר סבסוד צולב.

זאב אלקין: כל תאגיד נשאר עם דירקטוריון משל עצמו ועם תקציב משל עצמו.

זאב אלקין: רק החזק והיעיל יותר עוזר לחלש יותר לנהל נכון את משק המים שלו.

יעקב מרגי: תודה.

זאב אלקין: ברשותך, אני צריך לעזוב.

יעקב מרגי: אנחנו שחררנו אותך עוד לפני שהתחלת לדבר.

זאב אלקין: תודה רבה.

שלמה קרעי: תודה, השר.

יעקב מרגי: חיים ביבס, ראש השלטון המקומי, בבקשה.

יבגני סובה: משהו קצר: אם רשות המים לא תאשר ביום חמישי הבא?

יעקב מרגי: המנכ"ל שלו נמצא כאן.

יעקב מרגי: הוא יהיה איתנו בדיון.

זאב אלקין: הוא יציג אחר כך.

יבגני סובה: אוקיי, הוא יענה לנו.

חיים ביבס: בוקר טוב.

חיים ביבס: אני רוצה לנצל את ההזדמנות לפני שהשר יוצא כדי לומר שמשנת 2009 אני נמצא בכל הוועדות של התאגידים: מוועדת ניסן המפורסמת עוד מאותה החלטה שהתקבלה בזמנו יחד עם ראש עיריית דימונה לשעבר חבר הכנסת מאיר כהן.

חיים ביבס: זאת הפעם הראשונה בהיסטוריה שהשר מעורב בצורה נכונה וחכמה בתהליך הזה.

חיים ביבס: לאורך כל ההיסטוריה כל השרים ברחו מזה והשאירו את זה לפקידות, וככה זה נראה.

חיים ביבס: לכן היינו במאבקים כאלה שאפשר היה לפתור.

חיים ביבס: אני מאמין שבסופו של דבר אנחנו נגיע ל- - - זאת גם הפעם השנייה בהיסטוריה שמתקיים דיון רציני, והפעם זה בראשות יושב-ראש ועדת הכלכלה יעקב מרגי.

יעקב מרגי: תודה.

חיים ביבס: הדיון הרציני הקודם היה בתקופת דוד ביטן, אלא שראשי האוצר וראשי רשות המים ניצלו את התקופה של הבחירות המוניציפליות כדי לקחת את ההסכמות, לעטוף אותן ולזרוק לפח ולהעביר החלטה שבסוף הביאה אותנו לנקודה שבה אנחנו נמצאים.

חיים ביבס: לכן אני, קודם כול, רוצה להודות.

חיים ביבס: זה לא מובן מאליו.

חיים ביבס: אחרי הרבה מאוד שנים מדובר בשינוי מגמה נכון כדי לייצר משק מים טוב שבסוף יביא לכך שהמים יהיו באמת מים זולים ולא יקרים כמו היום.

חיים ביבס: מצד שני מי שמתנהל בצורה מקצועית ורצינית בסוף יוכל לקבל את האינסנטיב ולא ישלם על כך שהוא מתנהל כמו שצריך, והוא מנהל את הדברים שלו כמו שצריך והוא צריך לסבסד ולממן אחרים שאין להם תאגידים ואין להם שום ניהול מקצועי, ובסוף יסבירו לכולם שעם כל הכבוד ככה זה.

חיים ביבס: זאת אומרת – אם אתה טוב, תשלם; ואם אתה לא טוב לא תשלם.

חיים ביבס: כבוד השר, ממש בקצרה היסטוריה: בשנת 2009 – שנת המאבק הגדול של השלטון המקומי בממשלה – אתה מכיר אותו.

חיים ביבס: הוקמה אז ועדת ניסן.

חיים ביבס: ראש הממשלה בנימין נתניהו בתחילת הקדנציה השנייה שלו נתן 45 יום להביא תוצאות.

חיים ביבס: לקח כמעט שלוש שנים במשא ומתן עם האוצר ועם רשות המים להגיע להסכמות הראשונות.

חיים ביבס: מאז אנחנו בתהליך מתמשך.

חיים ביבס: המצב שנקלענו אליו – חברי הכנסת איציק שמולי ואלי כהן שהיום הם שרים באו לשלטון המקומי ואמרו, רבותיי, אנחנו יודעים לבטל את התאגידים.

חיים ביבס: למען ההגינות גם היום לתפיסת עולמי היא שלא צריך תאגידי מים.

חיים ביבס: אם רשות מתנהלת כמו שצריך במשק מים סגור באגף סגור עם כל מה שצריך היא יכולה להמשיך להתנהל.

חיים ביבס: אם היא לא מתנהלת כמו שצריך תקים מחוז צפון, מרכז, דרום של רשות המים ותשים שם את הרשות עצמה שינהלו אותה.

חיים ביבס: מי שלא יודע להתנהל – שינהלו אותו שם, שיתנהל במחלקה או באגף במשק סגור.

חיים ביבס: יחד עם זאת אנחנו מכירים את האילוצים הקיימים.

חיים ביבס: חבר הכנסת כהן שאל לגבי עלות המים.

חיים ביבס: 40% ממה שאנחנו משלמים על המים אנחנו באמת משלמים באמת על המים.

חיים ביבס: 60% אנחנו משלמים על כל מה שמסביב: התפלה, מים לירדנים – כל הדברים מסביב.

חיים ביבס: בכל נושא התאגידים לקחנו את פרופ' ירון זליכה שעשה עבודה מצוינת.

חיים ביבס: אני אעביר את זה לכל חברי הוועדה.

חיים ביבס: בסך הכול אנחנו מדברים על 1.1% בלבד שישנה את תעריף המים.

חיים ביבס: 1.1% כשאנחנו מדברים על הפחתה של 30%-20% זה אפילו לא טיפה בים.

חיים ביבס: זה מה שנקרא לקחת את הטפל ולהפוך אותו לעיקר, ולדעתי, זה לא הדבר.

חיים ביבס: בסוף היעדר כדאיות כלכלית, כפי שהוכח במהלך שמנסים לעשות, בסוף עלול לערער את יציבותם הפיננסית של התאגידים, ואנחנו רואים את זה.

חיים ביבס: בניסיונות של רשות המים לייצר כל מיני נוסחאות כאלה ואחרות תאגידים יציבים יקרסו.

חיים ביבס: שלא תטעו: זה כמו עם הסיפור של הקורונה – אם השלטון המקומי לא יהיה שם הכול יקרוס.

חיים ביבס: כי כשיש פיצוץ מים אצלי במודיעין-מכבים-רעות ובכיר ברשות המים שקרובת המשפחה שלו מתקשרת לצעוק עליי, אני אומר לה: גברת, את עבדת עם מנהל רשות המים, לא אני, את צריכה לפנות אליו, לא אליי.

חיים ביבס: אבל בסוף הם פונים לרשות המקומית.

חיים ביבס: כשמישהו נוסע בכביש 443 וזורקים עליו אבנים הוא לא מתקשר לשר הביטחון או לאלוף הפיקוד, הוא מתקשר לראש העיר שאין לו שום נגיעה לזה.

חיים ביבס: גם בנושא הזה זה ככה.

חיים ביבס: בזמנו הצענו להם – הרי מה קרה – הלכו לתהליך, הקמנו את התאגידים בעל-כורחנו, ולמעט 124 רשויות שלא הקימו תאגידים ברשויות המקומיות וכל המועצות האזוריות שאין להם תאגיד מים אחד, אלא מים מסובסדים ומים חינם – יש להם הרבה דברים.

חיים ביבס: דרך אגב, אם הייתם באים ואומרים לצורך העניין שאנחנו באים לכאן ויוצאים עם תאגיד לכל הרשויות במדינת ישראל, כולל למועצות אזוריות אז הייתי אומר שיש פה הגינות בהצעה.

שלמה קרעי: חיים, זה ממש לא "מסובסדים".

שלמה קרעי: אני גר במועצה אזורית ואנחנו משלמים בנפרד על מים ועל ביוב.

שלמה קרעי: בסופו של דבר התעריף יוצא אותו דבר.

חיים ביבס: - - - היית מבקש להקים תאגיד מים במועצה שלך והיית רואה שהשכנים שלך מקבלים את חשבון המים מתאגיד מים ורואה את המע"מ שאתה משלם – תאמין לי שהיית קם.

חיים ביבס: אל תבואו להטיף לנו כאשר אנחנו נמצאים בתאגידים שמתנהלים מצוין ודואגים לנהל אותם כמו שצריך ודואגים שהכול ייעשה כמו שצריך.

חיים ביבס: הגמל לא רואה את הדבשת שלו אף פעם, אבל כשלבן אדם אין תאגיד והוא מרשה לעצמו לחשוב שבמקום אחר צריך להיות זה בדיוק מסוג הדברים שבחברה הישראלית קצת איבדנו את זה.

שלמה קרעי: חיים, עם כל הכבוד - -

חיים ביבס: - - -

יעקב מרגי: - - -

שלמה קרעי: סליחה, הוא לא יגיד לי "גמל" ו"דבשת".

שלמה קרעי: חיים, עם כל הכבוד לך - -

יעקב מרגי: הוא לא אמר לך.

שלמה קרעי: לא, אני רוצה לענות.

שלמה קרעי: עם כל הכבוד, חיים - -

חיים ביבס: לא הפרעתי לך.

שלמה קרעי: - - אנחנו כאן - -

יעקב מרגי: שלמה, לא נהוג אצלנו.

חיים ביבס: לא הפרעתי לך.

שלמה קרעי: אנחנו כאן אמרנו שנשתף פעולה עם השר - -

יעקב מרגי: שלמה, אני קורא לך לסדר.

שלמה קרעי: - - הסיפור בהסדר שלכם - -

יעקב מרגי: קרעי, אני קורא לך לסדר.

יעקב מרגי: אצלי לא נהוג כדבר הזה.

שלמה קרעי: - - עם מרכז השלטון המקומי.

שלמה קרעי: אז עכשיו לא תאשימו מועצות אזוריות - -

יעקב מרגי: שלמה, לא יהיה כדבר הזה.

שלמה קרעי: - - - אין דבר כזה.

יעקב מרגי: אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

שלמה קרעי: מה זה?

שלמה קרעי: - - -

יעקב מרגי: אין דבר כזה בדיון.

שלמה קרעי: יופי שאין.

יעקב מרגי: אין דבר כזה.

חיים ביבס: שמעתי אותך בנימוס, ואני מקווה שזה גם עובד הפוך.

חיים ביבס: שנית, למרות כל הדברים התקיים דיון עם השר, התקיים דיון עם רשות המים, עם האוצר, עם כולם.

חיים ביבס: כולם הבינו דבר אחד – מדינת ישראל רוצה כל כך את המים – הרי הם שילמו מראש על 30% מהתשתיות בפריסה לעשר שנים עבור מס מהנתח שלקחנו מהמים.

חיים ביבס: רוצים את זה – תעשו ערך נכסים 70%, תקנו את זה ולהתראות.

יעקב מרגי: חיים, בוא נדבר על העתיד.

יעקב מרגי: איך אתה רואה את העתיד?

חיים ביבס: מכיוון שכולם הבינו שבלי השלטון המקומי והרשויות המקומיות אי אפשר – מה לעשות, זה חוק.

חיים ביבס: בסוף, עם כל הכבוד גם אם חבר כנסת רואה באסיפת הנבחרים של התאגיד שזה חברי המועצה שנבחרו בבחירות דמוקרטיות, והוא רוצה לבטל את הבחירות הדמוקרטיות ולהחליט שההחלטה שלהם לא נכונה?

חיים ביבס: מה לעשות – זאת ההחלטה שלהם, לפי החוק.

חיים ביבס: ככה זה קיים.

חיים ביבס: תשנו את חוק החברות ואז אולי כל מדינת ישראל תעבוד בשיטה דיקטטורית ולא דמוקרטית.

חיים ביבס: יחד עם זאת מכיוון שכולם הבינו שאם רוצים להגיע ולסכם – יש היום תאגידי מים שעובדים מצוין.

חיים ביבס: יש היום תאגידים שעומדים במלוא הכללים.

חיים ביבס: אז תן להם לנהל את זה באופן עצמאי.

חיים ביבס: שנית, חברות מנהלות: רוצים שתאגיד מצליח, מנכ"ל מצליח, רשות מצליחה תעזור לרשות אחרת?

חיים ביבס: אין שום בעיה.

חיים ביבס: שתעשה את זה כחברה מנהלת, לא בסבסוד צולב כשאני צריך לקחת את מה שהתושבים שלי מצליחים לחסוך מזה שהם מנהלים את התאגיד כמו שצריך, ונעביר את זה לרשות אחרת; אלא לעזור להם לנהל את זה, ולמדינת ישראל, למשרד האוצר ולרשות המים תביא את התקציבים הנדרשים כדי לשקם את המקומות האלה.

חיים ביבס: הדבר השלישי – יש 24 רשויות שלא הואגדו, ומתוכן יש שש או שמונה רשויות שעומדות בתקנון הפטור והשאר לא.

חיים ביבס: אמרנו שמי שעומד בתקנון הפטור יקבל, ומי שלא עומד לא יקבל, אלא ילך לתאגיד אזורי וייכנס פנימה.

חיים ביבס: אז יש החברות המנהלות והנושא הזה של מי שעומד בפרמטרים של הפטור יקבל את הפטור.

חיים ביבס: בנוסף לכל זה צריך גם לעשות שני תהליכים שאנחנו חושבים שהם נכונים.

חיים ביבס: צריכה להיות אחידות במדינת ישראל.

חיים ביבס: אחידות, זה אומר, שיהיו תאגידים גם במועצות אזוריות; פיקוח גם על המועצות האזוריות עם כל מה שצריך.

חיים ביבס: דרך אגב, חלק מהרשויות ביהודה ושומרון היו רוצות תאגידים.

חיים ביבס: זה לא חל עליהם כי החוק לא חל שם.

חיים ביבס: לכן ניתן יהיה להגיע לזה בתהליך מאוד ברור.

חיים ביבס: דבר אחרון, והוא החשוב ביותר: יש הרבה דברים טובים שרשות המים עושה והרבה דברים לא טובים שהם עושים ואני מאשים אותם.

חיים ביבס: בדבר אחד הם לא אשמים: הם לא מועצת המים.

חיים ביבס: מועצת המים קובעת את התעריף.

חיים ביבס: פעם מחירי המים נקבעו על-ידי הכנסת.

חיים ביבס: אין שום סיבה בעולם שלא תעבירו בחוק שתעריפי המים יחזרו לוועדת הכלכלה, שתקיימו דיון ציבורי אמיתי.

חיים ביבס: יבואו אנשי מקצוע וישכנעו אתכם, יבואו מהשלטון המקומי - -

אוסאמה סעדי: נכון, חיים.

אוסאמה סעדי: הצעה טובה מאוד.

חיים ביבס: - - ולבסוף תקבעו את תעריף המים הנדרש כי זאת הבעיה המרכזית שהיא הרועץ המרכזי להשלמת התהליך.

יעקב מרגי: חיים, תודה.

יעקב מרגי: זאת הסיבה שנתתי את הסכמתי לשר לקדם לחקיקה פרטית את מה שאתה והוא חפצים לעשות.

יעקב מרגי: תשלימו את זה, תביאו משהו מושלם.

יעקב מרגי: אם אנחנו כבר נכנסים לתהליך של תיקון תקיפו את כל הלקונות.

יעקב מרגי: לדעתי, השלטון המרכזי צריך להיות רגולטורי ולא מבצע.

יעקב מרגי: השלטון המקומי זה הזרוע המבצעת שמוכיחה את עצמה יום-יום בתחומים רבים.

יעקב מרגי: אתה יודע את דעתי עוד מוועדת החינוך.

יעקב מרגי: הלוואי שמשרד החינוך היה מבין את זה והיה מעביר הכול לרשות חינוך מקומית וגם בתחום הזה.

יעקב מרגי: הזכרת את חבר הכנסת דוד ביטן – הוא עשה עבודה רצינית.

יעקב מרגי: היה הרבה שיח פופוליסטי.

יעקב מרגי: הרבה אנשים לא מכירים את הנושא והתבטאו והרימו לגבהים, והיו חששות מהתאגידים, נכון.

יעקב מרגי: גם אני דיברתי אחרת.

יעקב מרגי: אבל לאורך ימים ושנים – מי שרוצה אחריות, שליטה ושלטון ורוצה שהאזרח יקבל את מה שהוא משקיע רואים שהשמים לא נפלו.

יעקב מרגי: נכון, יש דברים לתקן וצריך לתקן.

יעקב מרגי: נכון, לדעתי, האזרח לא צריך לשלם על המים לירדן ולא על תשתיות וכל זה.

יעקב מרגי: צריך לתת כתף אבל צריכה להיעשות עבודה.

יעקב מרגי: לא לחינם השר ביושר ובאומץ אומר שאין לו סמכות.

יעקב מרגי: לא כל פוליטיקאי היה אומר את זה.

יעקב מרגי: אין לו שום סמכות כמעט.

אנטאנס שחאדה: על המחירים, אתה מתכוון.

יעקב מרגי: על כלום.

יעקב מרגי: חוץ מזה שהוא הוגדר שר.

יעקב מרגי: והוא אומר את זה ביושר.

יעקב מרגי: אם לא יהיה תיקון החקיקה הזה לא יהיו כלים.

יעקב מרגי: אנחנו מבקשים להביא את הכלים.

יעקב מרגי: אני שמח שהאוצר סופסוף הבין, והוא מוכן לשתף פעולה.

יעקב מרגי: חיים, לסיכום, אני מקווה שההבנות וההסכמות יהיו בהקדם.

יעקב מרגי: אנחנו מוכנים להליך.

חיים ביבס: כיוון שעבדתי איתך בוועדת חינוך ועשינו יחד הרבה מאוד רפורמות, אני בטוח שהפעם זה יהיה הרבה יותר רציני ומשמעותי מאשר היה עד היום.

יעקב מרגי: בשמחה רבה.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: חברי הכנסת, אנחנו נפתח את הדיון.

יעקב מרגי: לפני כן נשמע את דבריו של היועץ המשפטי לוועדה.

יעקב מרגי: יש לו מה לומר בנושא.

יעקב מרגי: לאחר מכן נפתח את הדיון.

יעקב מרגי: יש לנו גם אורח חשוב – ראש עיריית רמת-גן חבר הכנסת לשעבר כרמל שאמה הכהן.

יבגני סובה: היית יושב-ראש הוועדה, לא?

כרמל שאמה הכהן: גם.

יעקב מרגי: איך אתה לא מציין את זה, אדוני היושב-ראש?

יעקב מרגי: דבר כזה אתה לא מציין?

אוסאמה סעדי: קוראים לך חכ"ל.

יעקב מרגי: בבקשה, היועץ המשפטי.

איתי עצמון: יכול להיות שהטענות כלפי החוק בלשונו הנוכחי מוצדקות; יכול להיות שיש קושי ביישום חוק תאגידי מים וביוב על כל תיקוניו.

איתי עצמון: אבל המציאות שבה כנסת ישראל מקבלת תיקון חקיקה עוד ב-2013 לגבי מתווה של תאגוד אזורי, ולאחר מכן המועדים המחייבים האלה להקמת התאגידים האזוריים נדחים ארבע פעמים פה בכנסת היא קשה.

איתי עצמון: ישבה פה ועדה משותפת לוועדת הפנים ולוועדת הכלכלה בראשות חבר הכנסת דוד ביטן בכנסת ה-20.

איתי עצמון: היא קיימה 12 ישיבות ארוכות, ממושכות ורציניות וגם ישיבות הכנה עם גורמי המקצוע, והתגבש מודל שהמטרה שלו הייתה לקדם את מתווה התאגוד האזורי שנחקק, כאמור, ב-2013 להביא ליישום שלו.

איתי עצמון: לצורך כך נקבעו מועדים מחייבים שחלו בשנת 2019 עד שנת 2020.

איתי עצמון: לצערי, החוק הזה לא יושם.

איתי עצמון: הממשלה שיודעת להביא תיקוני חקיקה גם בזמנים מאוד קצרים לא יזמה תיקון חקיקה לדחיית המועדים.

איתי עצמון: לכן המציאות הזאת שבה נחקק חוק – בכל זאת, עם כל הכבוד לשלטון המקומי, ויש כבוד, ההחלטות התקבלו כאן בכנסת ישראל, וזה הריבון – המציאות הזאת שהחוק לא מיושם היא מציאות קשה ובעייתית.

איתי עצמון: אם מוצאים לנכון שהמתווה הנוכחי לא ישים, בעייתי או מעורר קשיים אני מציע להביא תיקוני חקיקה.

איתי עצמון: אבל המציאות שבה גם דוחים כל הזמן את המתווה הזה; אם המתווה לא נכון, אם לא צריכים לקום בכלל תאגידים אזוריים אז יכול להיות שצריך לבטל את החוק הזה בכלל.

איתי עצמון: אבל לא ניתן להמשיך במצב הזה.

איתי עצמון: זה מצב מאוד בעייתי.

יעקב מרגי: אני מסכים איתך.

יעקב מרגי: אנחנו מחכים שבימים הקרובים יתגבש נוסח הסכמה הדדי של החוק לפני שהוא יובא לוועדה.

יעקב מרגי: זה עניין של ימים.

יעקב מרגי: הוא יבוא כהצעת חוק פרטית של חברי הוועדה עם פטור מחובת הנחה, ונתחיל.

יעקב מרגי: אני מאמין שהוא לא ייצא כפי שהוא נכנס אבל יהיה דיון נוקב ומעמיק.

יעקב מרגי: חלק גדול מהטענות שלנו ושל השלטון המקומי יטופלו.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: חבר הכנסת יבגני סובה, בבקשה.

שלמה קרעי: אני מבקש רשות דיבור, אדוני היושב-ראש.

יעקב מרגי: נגיע אליך.

אוסאמה סעדי: דיברת, שלמה.

שלמה קרעי: בסדר - - -

יבגני סובה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אני רוצה להגיד שלושה דברים קצרים.

יבגני סובה: קודם כול בעניין תעריף נמוך וגבוה – כולנו נצפה לאספה שתתקיים ביום חמישי הבא.

יבגני סובה: גם הממשלה וגם רשות המים צריכים לעשות סוויץ'.

יבגני סובה: אנחנו נמצאים בתקופה שכמו שאמר ראש הממשלה: מאה שנים לא הייתה קורונה, אנשים בבתים ויהיו בבתים עד קיץ 2021 לפחות.

יבגני סובה: לכן יש בהחלט להתחשב בדבר הזה.

יבגני סובה: אגב, כשיזמנו איתך, אדוני היושב-ראש, את הפנייה לאדוני השר ואמרנו שצריך להוריד את התעריף הנמוך לא ב-15% אלא ב-30%.

יבגני סובה: כי השכבות החלשות והנשים שנשארו בבית ללא פרנסה כמעט, עדיין צריכים את המים.

יבגני סובה: מים זה משאב שכל יום צריך אותו.

יבגני סובה: זה לא שאתה יכול לחסוך במים ולשתות פחות או להתקלח פחות.

יבגני סובה: לכן קצת התאכזבתי.

יבגני סובה: ציפיתי שההמלצה תהיה להורדה משמעותית ביותר.

יבגני סובה: אבל אנחנו מבינים ש-5 קובע שזה בסך הכול 15%-10% זה כ-11% מסך הכול, מ-12% מהתעריף הנמוך.

יבגני סובה: אבל בכל זאת אם זה יאושר אנחנו נשמח ונברך על כך.

יבגני סובה: אבל אם זה לא יאושר תהיה שאלה: בשביל מה צריך משרד למשאבי מים אם השר לא מסוגל לעשות את הדבר הזה?

יבגני סובה: פה אנחנו נצטרך לתת את דעתנו בעניין.

יבגני סובה: לגבי התאגיד והחוק הזה, אני מצטרף למה שאמר היועץ המשפטי של הוועדה איתי.

יבגני סובה: לדעתי, כל יום, גם בחודשים האחרונים, אנחנו נחשפים יותר ויותר לחוקים שעברו בהצלחה רבה בכנסת ובוועדת הכלכלה ואנשים השקיעו ימים וחודשים על החוקים האלה, ובסוף זה תקוע ביישום החוק.

יבגני סובה: אז בואו נבטל את הכנסת, בואו נבטל את ועדת הכלכלה, ונישאר עם החלטות ברמה מקומית.

יבגני סובה: אז בוודאי זה לא מקובל וכל החלטה שתחליט להוביל אנחנו נתמוך בדבר הזה כדי שהחוק הזה יפעל.

יעקב מרגי: המצב הזה לא יישאר כפי שהוא.

יעקב מרגי: כרמל שאלה הכהן, בבקשה.

כרמל שאמה הכהן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אנחנו ברמת-גן – ובהרבה מאוד מקומות אחרים בארץ – מתמודדים עם מציאות בלתי אפשרית שהמבנה התאגידי הזה יוצר.

כרמל שאמה הכהן: צריך להבין שהצרכנים מקבלים כאן שירות שלפעמים משווים אותו לחשמל אבל זה שונה, חשמל לא נוזל בדרך אף פעם, ובחשמל אין פיצוצים בצנרת ואין דברים אחרים.

כרמל שאמה הכהן: הגופים האלה אולי מתנהלים בשיא המקצועיות.

כרמל שאמה הכהן: יש לנו תאגיד מצוין ברמת-גן שמתנהל בשיא המקצועית מזווית הראייה של רשות המים.

כרמל שאמה הכהן: אבל מבחינה צרכנית – כישלון מוחלט; מבחינת שקיפות – ימי הביניים.

כרמל שאמה הכהן: זה יוצר מצב שאתה יכול להגיד מה שאתה רוצה על התאגיד, והציבור יאמין.

כרמל שאמה הכהן: מעלים אצלנו האשמות קשות שאני אומר לך שהן לא נכונות.

כרמל שאמה הכהן: קוראים להם "גנבים" ו"מושחתים".

כרמל שאמה הכהן: תמיד יש אחוז בשוליים שמרשה ללשון שלו להתגלגל מהר או לידיים על המקלדת, אבל פה זה גם אנשים נורמטיביים שאני שומע מהם דברים מאוד קשים.

כרמל שאמה הכהן: כי המציאות הזאת היא בלתי אפשרית וגם בלתי נדרשת ברוב המקומות.

יעקב מרגי: מה אתה מציע?

כרמל שאמה הכהן: אני הצעתי מודל אחר.

כרמל שאמה הכהן: התאגידים הוקמו בצדק.

כרמל שאמה הכהן: הרעיון שלהם היה מבורך.

כרמל שאמה הכהן: המטוטלת הייתה בצד השני והייתה הפקרות, אבל זרקו את המטוטלת כל הדרך עד הצד ההוא והיא נדבקה שם והיא לא חוזרת לאמצע.

כרמל שאמה הכהן: אז היה ברדק והקימו את התאגידים, ואני מברך על כך.

כרמל שאמה הכהן: אבל היום אם יש רשויות מקומיות איתנות שמוכיחות מינהל תקין ויכולת ניהול – להעביר את הכול חזרה לרשות כאשר רשות המים עדיין שולטת באופן מלא.

כרמל שאמה הכהן: אבל צריך רפרנט אחד שיושב בתוך העירייה, תקציב נפרד, חתימה על צ'ק - -

יעקב מרגי: משק סגור עם חשבון נפרד.

כרמל שאמה הכהן: ועם זכות חתימה לאותו רפרנט או רפרנטית גם על התקציב וגם על תוכנית הפיתוח, כמובן, שזה מאוד חשוב.

כרמל שאמה הכהן: ככה אנחנו ראשי הערים לא יכולים לקחת את הכסף הזה לא לזיקוקי דינור ולא לעוד משרה ולא לשום חלון אחר שלנו.

כרמל שאמה הכהן: מי שחורג מזה – סנקציות מאוד קשות, כולל פליליות.

כרמל שאמה הכהן: יש על ראשי הרשויות סנקציות פליליות שלא נדרשות בכלל, ואנחנו באמת לא יכולים לשלוט על המצב, כמו בתחום איכות הסביבה.

כרמל שאמה הכהן: פה הדבר הזה נדרש, ואתה קודם כול מוריד את המע"מ או את החלק הדיפרנציאלי של המע"מ מהנטו – וכבר הקלת על התושבים.

כרמל שאמה הכהן: צריך להבין שגם ברמת-גן יש אנשים שאם זז להם חשבון המים זה מבחינתם דרמה.

כרמל שאמה הכהן: כשמגיעים לתקופה כמו הקורונה, ואנשים יושבים יותר בבית – התאגידים האלה יודעים לעבוד בהסברה לציבור.

כרמל שאמה הכהן: חיים ביבס אמר נכון: היום תושבים רואים בכל דבר, בניגוד לשלטון המרכזי – מי שמקבל דוח משוטר לא מתקשר לא לשר הבט"פ, לא לראש הממשלה ולא לחבר כנסת.

כרמל שאמה הכהן: הוא לא יתקשר לאף אחד.

כרמל שאמה הכהן: אצלנו כל דבר שקורה לתושב בעיר זה בוואטסאפ לראש הרשות או לחבר המועצה או לכל מי שהוא מכיר ומייצג.

יעקב מרגי: במקרה שהוא מתייחס.

יעקב מרגי: כי יש ראשי רשויות שלא מתייחסים.

כרמל שאמה הכהן: אנחנו נמצאים במציאות מאוד קשה.

כרמל שאמה הכהן: יש זעם ציבורי ותסכול ציבורי שברובו הוא גם לא מוצדק, אבל המצב כל כך מעוות שאפשר להדביק ולייצר כל מציאות כלפי תאגידי המים, להכפיש אותם ולהתסיס נגדם כי המציאות היא מעוותת.

כרמל שאמה הכהן: נכון להחזיר את זה.

כרמל שאמה הכהן: הרשויות יודעות לפעול ברגישות ובנגישות לציבור.

כרמל שאמה הכהן: אם צריך למשל לבדוק שעון ואומרים לגברת זקנה שהיא צריכה להעביר את הכסף כשאין לה מה לאכול – אנחנו הרשויות יודעים לייצר את הגמישות.

כרמל שאמה הכהן: אז פעם אחת נממן את בדיקת השעון, אם יש ריב בין דיירים נתקן את זה, קודם כול, ואחרי כן נתמודד איתם ונעשה את זה דרך הארנונה וכל מיני דברים.

כרמל שאמה הכהן: למימון יש גוף מאוד נוקשה שמתנהל כמו רובוט, וזה לא עובד במוצר בסיסי כמו מים.

כרמל שאמה הכהן: זה לא עובד ולא יעבוד, מה שלא ינסו.

יעקב מרגי: בדיוק מהגמישות הזאת שיש לך כראש רשות, והיא מבורכת, חששו לפני שהקימו את התאגידים.

יעקב מרגי: אבל צריך למצוא את האיזון, פיקוח ובקרה.

יבגני סובה: לגבי דוחות משטרה – אתה יודע כמה פונים אלינו?

יעקב מרגי: חבר הכנסת סובה, אין לנו זמן.

יעקב מרגי: ב-11:00 הדיון הבא.

יעקב מרגי: חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם, אין ספק שהדיון חיוני מאוד במיוחד בימים האלה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אישית כבר פניתי פעמיים בדרישה להקל על האזרחים בנושא של התשלום של המים, והכתובת הייתה על הקיר – שהצריכה של המים בתקופה הזאת תהיה גבוהה מהרגיל.

אימאן ח'טיב יאסין: דבר ראשון לא צריך לבקש רק מ-1 בספטמבר.

אימאן ח'טיב יאסין: הקורונה התחילה כבר במרס, ואנשים הוצאו לחל"ת ויושבים בבתים בלי עבודה.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך לשים גם את הנקודה הזאת על השולחן ולהתעקש שתהיה התייחסות לתקופה הקודמת.

אימאן ח'טיב יאסין: זה יותר מחצי שנה.

אימאן ח'טיב יאסין: אי אפשר לדלג על חצי שנה ולהגיד: מעכשיו מתחילים.

אימאן ח'טיב יאסין: דבר שני – אני יושבת כאן, שואלת ותוהה – אני מעריכה את מה שאמר השר לגבי חוסר הסמכויות שלו.

אימאן ח'טיב יאסין: הוא אפילו אמר שהוא לא יכול להיות יועץ מקצועי במקום הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני שואלת: כל הכאוס הזה נולד ממקום אחד: אין התייעלות בכל מה שקורה בתקופת הקורונה ובמלחמה עם הנגיף.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן צריך לקחת את הדברים בצורה מקצועית ולעשות עבודה מקצועית.

אימאן ח'טיב יאסין: אני שואלת את עצמי – אם כל הדירקטוריונים מתנגדים למתווה הזה איזה אינטרסים הם משרתים?

אימאן ח'טיב יאסין: הם אמורים לשרת את האינטרסים של הציבור שלהם, של התושבים - - - אז, כנראה, הוכח אחרי שנים שצריך לשנות דרך.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל כדי לשנות דרך, כבודו, צריך לוודא מלכתחילה שהדרך הזאת תהיה נכונה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מצדדת בכך שהתעריף של המים יהיה במקום הזה ולא במקום של האחר.

יעקב מרגי: עם פיקוח פרלמנטרי.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: נציג האוצר לא איתנו?

יעקב מרגי: אז שלמה קרעי ולאחר מכן נשמע את גיורא שחם.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש, ראשית אני רוצה להעמיד דברים על דיוקם - -

יעקב מרגי: בקצרה.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, תקציב לי שתי דקות.

יעקב מרגי: שתי דקות קיבלת.

אימאן ח'טיב יאסין: רק משפט אחד: הוזכר כאן שלרוב כל האנשים חורגים מהממוצע.

אימאן ח'טיב יאסין: אם כל האנשים חורגים - -

יעקב מרגי: לא נעים לי לספר לך כמה אני משלם על מים.

אימאן ח'טיב יאסין: אם כולם חורגים זה אומר שהנורמה צריכה להיות אחרת.

אימאן ח'טיב יאסין: גם לזה צריך לשים לב.

יעקב מרגי: נכון.

יעקב מרגי: זאת גם תפיסה.

יעקב מרגי: בבקשה, חבר הכנסת קרעי.

יעקב מרגי: יש לך שתי דקות.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש, אני רוצה להעמיד דברים על דיוקם, קודם כול.

שלמה קרעי: במועצות אזוריות שבהן אין תאגידי מים ואין לי שום בעיה שיהיו תאגידי מים כי ככה אנחנו נשלם תעריף נמוך יותר על קוב מים מכיוון שאנחנו משלמים בנפרד על ביוב סכום חודשי קבוע בלי קשר לצריכה החודשית שלנו, ובנוסף תעריף נמוך על הצריכה של המים.

שלמה קרעי: לכן הדברים לא מדויקים בנושא הזה.

שלמה קרעי: אני אישית משלם תמיד יותר מאשר התעריף המוזל.

שלמה קרעי: אין לי שום ספק בזה, אפשר להוכיח את הדברים.

איתי עצמון: מועצות מקומיות גם לא מחויבות בתאגוד לפי החוק.

שלמה קרעי: ברור.

שלמה קרעי: גם אם יחליטו לתאגד זה יותר טוב בשבילנו כי אנחנו משלמים היום יותר יקר מהתעריף המוזל גם בצריכה בתעריף לקוב.

יעקב מרגי: אתה משלם מים למועצה?

יעקב מרגי: אני משלם למי הנגב.

שלמה קרעי: אבל זה לא אותו תאגיד.

שלמה קרעי: אני לא יודע בדיוק מה.

שלמה קרעי: יכול להיות שזה גם תאגיד, זה לא משנה.

שלמה קרעי: למועצה אנחנו משלמים את הביוב, ואת המים למישהו אחר.

שלמה קרעי: מי שמתואגד לא משלם בנפרד על ביוב.

שלמה קרעי: זה חשוב להדגיש.

שלמה קרעי: דבר נוסף, לא ראוי ולא מכבד לומר לחבר כנסת שבגלל שהוא גר במקום מסוים אתה לא יכול לעסוק בזה ויש לך דבשת.

יעקב מרגי: מחית.

שלמה קרעי: יחד עם זאת אני שמח על המתווה שהשר מגיע אליו עם מרכז השלטון המקומי.

שלמה קרעי: אם זה הדבר האופטימלי בעיניו יתקנו את החוק שלא יהיה אות מתה, כמו שאמר היועץ המשפטי.

שלמה קרעי: אני אחדש לך, אדוני היושב-ראש, בעיניי, אפשר לבטל את תאגידי המים בכלל – את כל עלות התקורה של תאגידי המים להעביר לרשויות המקומיות ושהם יעשו מה שצריך – בעיניי, זה יכול להיות יותר טוב.

יעקב מרגי: תודה.

שלמה קרעי: יש לי שאלה אחת אחרונה ליושב-ראש מרכז השלטון המקומי: אני רוצה לדעת מה סדר הגודל של משיכת רווחים, דיבידנדים, מתאגידי המים?

יעקב מרגי: יגיע לנו דוח – תוכל לקבל אותו.

שלמה קרעי: אני רוצה לשאול כי אנחנו מדברים כל הזמן על משק סגור.

שלמה קרעי: אנחנו יודעים שזה לא באמת משק סגור.

שלמה קרעי: בסופו של דבר הרווחים האלה שהרשויות מושכות לא מיועדות למשק המים, למיטב הבנתי, אלא אם הוא יגיד משהו אחר.

שלמה קרעי: הן מיועדות לדברים אחרים ברשות.

שלמה קרעי: אז חשוב לומר שאנחנו מדברים על משק סגור אבל כנראה שזה לא משק סגור.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: גיורא שחם, מנהל רשות המים, איתנו?

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

גיורא שחם: בוקר טוב לכם ותודה על ההזמנה שלכם לדיון החשוב הזה.

גיורא שחם: לפני שאני אגיד כמה מילים ואציג את המצגת הקצרה שהכנו כדי לסבר את העין ואת האוזן אני אגיד שתי הערות קצרות על דברים שהושמעו פה:

גיורא שחם: מחיר המים הממוצע של עלות המים השפירים היא כשלושה שקלים.

גיורא שחם: אבל העלות הממוצעת של כלל הוצאות המים כדי להביא את המים לבית, כדי להתפיל אותם וכדי להוליך אותם למערכות הארציות וכדי לחלק אותם בתוך הערים ולאסוף את הביוב ולטהר אותו זה כשמונה שקלים.

גיורא שחם: אז להגיד שהמחיר של המים השפירים הוא 2.9 שקלים זה נכון אבל זאת לא התמונה השלמה כי יש פה עוד עלויות.

גיורא שחם: המחיר הממוצע הוא כשמונה שקלים, והוא מתחלק לשתי מדרגות: המדרגה הסוציאלית הנמוכה והמדרגה הגבוהה יותר.

גיורא שחם: הערה שנייה קצרה לגבי תאגוד המרחב הכפרי: זה נמצא בעבודת מטה ברשות המים, זה ימומש בכללים, ואני מקווה שזה ייכנס לפועל בשנה הבאה.

גיורא שחם: אנחנו בונים את זה יחד עם שי חג'ג', יושב-ראש פורום המועצות האזוריות.

גיורא שחם: יש ביקוש וצורך לזה, ואנחנו נעשה אותו.

יעקב מרגי: תודה.

גיורא שחם: לעצם הדיון בנושא התאגוד האזורי: אני הגעתי לתפקיד לפני כשלוש שנים וחצי כשהוועדה הנכבדה המשותפת לוועדת הכלכלה וועדת הפנים בראשותו של חבר הכנסת ביטן דנו בסוגיה הזאת, ובדצמבר 2018 עבר החוק לצמצום מספר התאגידים כך שלא יעלה על 30.

גיורא שחם: אבל אני רוצה רק להדגיש שלתוך שינוי החקיקה הזה נכנסו עוד שני תיקונים חשובים מאוד שהיטיבו מאוד עם הציבור: אחד שתקרת החיוב לנזילות מים, לפחת מים שעל זה הייתה ביקורת גדולה נקבעה צריכה משותפת שהתקרה שלה היא 100 קוב.

גיורא שחם: אם יש נזילה נוספת משלמים עליה 1 שקל לקוב.

גיורא שחם: זה דבר שהיטיב מאוד עם חשבונות מים מנופחים.

גיורא שחם: דבר שני לא פחות חשוב הוא החובה להתקין מדי מים שקוראים מרחוק.

גיורא שחם: אז יש לתאגיד אפשרות להתריע - -

יעקב מרגי: זה הביא לחיסכון גדול.

גיורא שחם: זה אמור להיות מיושם.

גיורא שחם: חלק מהתאגידים יישמו את זה, חלק בתהליך יישום.

גיורא שחם: תוך חמש שנים כל משק המים בישראל בצריכה ביתית יהיה בקריאה מרחוק – מה שנקרא, קרא.

גיורא שחם: אני מדבר לעניין החוק ואני מדבר גם כמנהל רשות המים וגם כיושב-ראש מועצת המים.

גיורא שחם: רשות המים מחויבת ליישום החוק הזה.

גיורא שחם: כולנו מחויבים למלא חוקים אבל בכלל זה גם את החוק הזה.

יעקב מרגי: אתה יודע, היה פעם חבר כנסת, זכרו לברכה, הוא כבר לא איתנו, שאמר: מה עשית בשביל מדינה?

יעקב מרגי: כשאתה אומר שאתה מחויב ליישום החוק לא נראה שנעשה משהו כדי שהוא ייושם.

גיורא שחם: זה בדיוק העניין, אני תכף אדבר על זה.

גיורא שחם: אנחנו כרשות ממשלתית מחויבים ללכת במשעול החוק.

גיורא שחם: אין לנו שום אופציה אחרת, שום אפשרות אחרת.

גיורא שחם: בהתאם למה שקבוע בחוק אנחנו ברשות המים ובמועצת המים עשינו את כל מה שיכולנו לבצע, את כל המהלכים הקבועים בחוק – הן את שלבי ההיערכות ליישום שלו ואת כל הנושאים האחרים שהזכרתי.

יעקב מרגי: גיורא, את פיני בדש אתה מכיר?

גיורא שחם: כן.

יעקב מרגי: אתה מסוגל להבטיח לי שתקים לו תאגיד?

יעקב מרגי: אתה מסוגל להבטיח לי שתעשה הכול כדי שיקום אצלו תאגיד?

יעקב מרגי: חבל שזה לא בידיים שלי.

יעקב מרגי: הייתי מוכיח לך שכן אפשר.

יעקב מרגי: כשמחוקקים חוק מיישמים אותו בין הוא טוב או לא טוב או שמבטלים אותו.

גיורא שחם: זה בדיוק מה שאני רוצה להגיד במשפט הבא.

גיורא שחם: אנחנו לא פועלים בחלל ריק.

גיורא שחם: מוסדות ציבוריים נוספים נמצאים במגרש הזה: שמענו גם את השר וגם את יושב-ראש השלטון המקומי חיים ביבס וגם הכנסת, נמצאים על המגרש הזה.

גיורא שחם: שיתוף הפעולה והתיאום מול כל בעלי העניין שאנחנו מזכירים, רשויות עצמן, ראשי רשויות ודירקטוריונים של תאגידים וכן הלאה – בלי זה אי אפשר יהיה ללכת.

יעקב מרגי: גיורא, הזמן מצומצם.

יעקב מרגי: אני אומר בצער: אם לא היה שר שרוצה באמת להיות מעורב, שפנה אלינו, לחברי כנסת שערים לנושא ומרימים את זה לדיונים אני מבטיח לך שהטיפול בחוק לא היה קורה גם בעוד שנה.

גיורא שחם: אני לא מתווכח איתך, אני מסכים איתך.

גיורא שחם: אנחנו נמצאים במגרש של יישום.

גיורא שחם: אני מדבר כרגע כמנהל רשות המים וכיושב-ראש מועצת רשות המים.

גיורא שחם: אנחנו בתפקיד של יישום של חוק שנעשה אצלכם, ונמצא בתוך הרשויות המקומיות ובמרכז השלטון המקומי.

גיורא שחם: אנחנו לא פועלים פה אלא כדי למלא - - -

יעקב מרגי: אני לא מתווכח ולא מאשים, אני מציין עובדות.

יעקב מרגי: אני רוצה לסכם את דבריך.

יעקב מרגי: אני רואה את תפקידי בכל תפקיד שעשיתי וכך אני מצפה מכל בעל תפקיד: כשמשהו לא הולך –אם הממשלה החליטה לחוקק חוק ומינתה רשות וזה לא מתקיים, אותו בעל תפקיד צריך לבוא לממשלה ולהגיד: סליחה, אני צריך סעד כזה וכזה, תיקון חוק שיהיו לי סמכויות או לבקש להאציל סמכויות לאכיפה או לסנקציות.

יעקב מרגי: אם יש למה הם לא מתקיימים?

יעקב מרגי: גיורא, יהיה לנו עוד הרבה זמן לדון בחוקים.

גיורא שחם: אבל אחרי שסיימתי אני מבקש שהממונה על התאגידים מר אפי דביר יציג את המצגת.

יעקב מרגי: אם יהיה לנו זמן.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: כבוד היושב-ראש, תודה על הדיון וגם לחבר הכנסת קרעי.

אוסאמה סעדי: אני מלווה את הנושא הזה מאז הכנסת ה-20.

אוסאמה סעדי: היינו גם בזמן חקיקת החוק הזה.

אוסאמה סעדי: בשבילנו הנושא החשוב הוא הצרכנים והאזרחים.

אוסאמה סעדי: אני יודע שיש ויכוח גדול בין המצדדים לבין המתנגדים לתאגידים.

אוסאמה סעדי: חבריי ואני ראינו את ההתנהלות לפני כן.

אוסאמה סעדי: הרשויות הביאו על עצמן את עניין התאגידים כי אני זוכר שנים שחורות שהמים היו מנותקים כל שני וחמישי בין ביישוב שלי עראבה ובין ביישובים אחרים.

אוסאמה סעדי: אז, לפחות, כעת אין בעיה של ניתוקים והפסקות באספקת חשמל.

אוסאמה סעדי: צריך לזכור שמדובר במצרך בסיסי – מים.

אוסאמה סעדי: אם דיברנו על תעריפי מים – אני בירכתי אז, ואני חוזר ומברך את שר הפנים הרב דרעי שבזמנו יזם הצעת חוק וביטל את המע"מ על המים.

אוסאמה סעדי: גם אני הצעתי בזמנו הצעת חוק דומה.

אוסאמה סעדי: לכן בתקופת קורונה שאנחנו מדברים על מענקים לעסקים ושופכים מיליארדים – זה דבר בסיסי שניתן לשכבות הכי החלשות.

אוסאמה סעדי: הרי מי לא יכול לשלם מים ומי צורך מים מעל 3.5 קוב?

אוסאמה סעדי: זה משפחות ברוכות ילדים, השכבות החלשות, העניים.

אוסאמה סעדי: לכן צידדתי בזמן שחיים ביבס דיבר כי אם שר לא יכול לקבוע תעריפים בתקופות קשות כאלה אז צריך לתת סמכות.

אוסאמה סעדי: אני רוצה לשאול את המנכ"ל מה ששאלתי את כבוד השר בעניין החיבור לבנייה חדשה.

אוסאמה סעדי: יש תעריפים שונים, תוספת של 25 שקלים.

אוסאמה סעדי: זה בעיקר ביישובים ערביים במדרג סוציו-אקונומי הכי נמוך, 4-1.

יעקב מרגי: לצינור קשה לטפס להר?

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: לכן אני אומר שהמדינה צריכה להתערב.

אוסאמה סעדי: לא להטיל את זה על האזרח הפשוט.

אוסאמה סעדי: נקודה שלישית שגם היא קשורה לתעריף המים – מכיוון שעשרות אלפי בתים נבנו ללא היתר מהסיבות הידועות שאין תוכניות מתאר וכיו"ב, הרבה בתים עובדים על שעון אחד.

אוסאמה סעדי: ואז אתה רואה חמש או שש משפחות בחיבור אחד, ואז המחיר לקוב הוא 15-14 שקל, ואין בריחות ואין צפיון.

אוסאמה סעדי: אז גם את זה צריך לבדוק.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת אנטאנס שחאדה, בבקשה.

אנטאנס שחאדה: אדוני היושב-ראש, אנחנו מדברים על מספר בעיות שעדיין קיימות גם לאחר הקמת התאגידים.

אנטאנס שחאדה: בכל היישובים הערביים יש עכשיו תאגידים.

אוסאמה סעדי: חלק לא.

אוסאמה סעדי: עכשיו יש הבעיה של קלאנסווה עם כל עניין "בעד" ו"נגד".

אנטאנס שחאדה: אנחנו עדיין מדברים על בעיית מחירים ותמחור וצריך לטפל בזה.

אנטאנס שחאדה: זה קשור לתשיות.

אנטאנס שחאדה: צריכים לבדוק אם התאגידים מקיימים את החובה לחידוש התשתיות ולכל הנושא של איבוד מקורות מים כי זה מעלה את המחיר.

אנטאנס שחאדה: בחלק מהתאגידים יש עדיין בעיות ניהול ותפקוד, כמו התאגיד בטמרה-שפרעם שיש בו בעיה קשה, ועדיין אין טיפול בבעיות הללו.

אנטאנס שחאדה: בסופו של דבר אנחנו מדברים על מוצר יסוד שהוא זכות יסוד, ומנהלים את זה לפי קריטריונים עסקיים.

אנטאנס שחאדה: כאן יש בעיה רצינית וצריך לטפל גם בזה.

אנטאנס שחאדה: בעיית האיגוד האזורי – אני חושש שהמטרה היא ייעול ועוד רווח לתאגידים ולממשלה על חשבון הצרכן.

יעקב מרגי: מיצינו את הנושא.

אנטאנס שחאדה: לכן צריך לראות את הצעת החוק שתובא בשם הוועדה, כמו שהבנתי - -

יעקב מרגי: בשם חברי הכנסת.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יעקב מרגי: אביתר אילון, עמדת התנועה לאיכות השלטון, בבקשה.

אביתר אילון: עמדת התנועה לאיכות השלטון היא כזאת: כמו שנאמר פה בישיבה החוק נעשה בהמון עבודת מחקר דקדקנית ומקיפה.

אביתר אילון: בכל זאת לאחר שפנינו לכל מי שקשור לסיפור הזה – לכל תאגידי המים, לרשות המים, למשרדי הממשלה השונים וליועץ המשפטי, קיבלנו תשובה מאוד ברורה, כמו שנאמר פה בישיבה, שיש פה אי שיתוף פעולה מצד השלטון המקומי.

אביתר אילון: כמו שנאמר בישיבה, יש פה מצב אבסורדי שבו חקיקה ראשית של הכנסת, הריבון, לא נאכפת.

אביתר אילון: זה מצב אבסורדי.

אביתר אילון: כמו שאתם עצמכם אמרתם, אנחנו יודעים שהלכו לקראת השלטון המקומי עד חצי המלכות – התלו הליכים פעמיים במשך חצי שנה ללא כל סמכות בחוק, ואנחנו לא רואים שיש משהו שמתקדם בסיפור הזה.

אביתר אילון: אחרי זה מתלוננים למה אנחנו תמיד מגישים עתירות.

אביתר אילון: באמת ניסינו לעשות כל מה שאנחנו יכולים כדי שלא נצטרך להגיש עתירה במקרה הזה אף על פי שאנחנו רואים לנגד עינינו מצב שדובר עליו רבות שהוא אבסורדי לחלוטין.

אביתר אילון: שלטון החוק כמוהו כקליפה ריקה, סוגיית יוקר המחיה אינה מטופלת ומיושמת למרות כוונת המחוקק המפורשת להקל את יוקר המחיה בכל מה שנוגע למחירי משק המים והביוב.

אביתר אילון: זאת למרות שהחוק עבר בקונצנזוס של כל קצוות הקשת הפוליטית.

אביתר אילון: לא היו מתנגדים, אלא רק תומכים בכל המפלגות.

אביתר אילון: אנחנו מבקשים שתפעלו ליישום החוק גם לאור הפן הבסיסי שחוקים שנחקקו בכנסת ישראל אינם אות מתה, ובוודאי חוקים שמקורם בקונצנזוס - - - רצינית.

אביתר אילון: תודה רבה לכם.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אסנת, רוצה להתייחס?

אוסנת הילה מארק: לא.

יעקב מרגי: אפי דביר, הממונה על התאגידים, בבקשה.

אפי דביר: בוקר טוב.

אפי דביר: יש מצגת קצרה מאוד.

יעקב מרגי: בדיונים הבאים.

יעקב מרגי: יש לך דקה וחצי להתייחס.

אפי דביר: בעיקרון החוק הזה חוקק ב-2013.

אפי דביר: אין לנו אפשרות לפעול למימושו בגלל התנגדות גורפת ומוחלטת של כלל הרשויות במדינת ישראל.

אפי דביר: את זה גם אמרנו כי בסופו של דבר החוק הזה מדבר - -

יעקב מרגי: אפי, בוא נהיה תכליתיים כי שמענו הרבה מלל.

יעקב מרגי: ההגדרה שלך היא "ממונה על התאגידים ברשות המים".

יעקב מרגי: ראית שאין סיכוי – מה עשיתם כדי לתקן את המצב?

אפי דביר: מעל כל במה אפשרית הודענו שאין לנו יכולת לקדם את החוק הזה כשיש התנגדות כזאת גורפת של 184 רשויות.

יעקב מרגי: למי הודעתם?

אפי דביר: הודענו למשרד המשפטים, למבקר המדינה, ליועץ המשפטי לממשלה – ישבנו עם כולם והמסר הזה עבר.

אפי דביר: בגלל זה הלכנו לכיוון של התליית המפה בלי שום סמכות חוקית לזה מכיוון שזה היה אילוץ שנבע כתוצאה מהמציאות.

יעקב מרגי: השלמת לי את מה שהיה חסר לי מכל הסקירות, אלא אם כן אתה רוצה להוסיף משהו.

אפי דביר: לא.

אפי דביר: הקושי ביישום החוק הוא מובנה.

אפי דביר: ללא ספק, אנחנו פקידים שרוצים ליישם את הוראות החוק אבל כשיש התנגדות גורפת של כלל 186 הרשויות המקומיות במדינת ישראל זה בלתי אפשרי.

יעקב מרגי: אני אשאל אותך שאלה: אובייקטיבית חלק מההתנגדות מוצדקת?

אפי דביר: ההתנגדות העיקרית היא שרשויות לא רוצות לממן את הרשויות החלשות.

אפי דביר: יש לנו מנגנונים בתעריף, במענקים, בהלוואות מיוחדות לצמצם את זה.

אפי דביר: אני לא יכול להגיד לך שזה מצמצם במאה אחוז, אבל עם מרבית הטענה המרכזית הזאת הצלחנו להתמודד.

אפי דביר: יש טענות אחרות ששמעתם אותן, והשלטון המקומי יודע להציג את העמדה הזאת היטב.

יעקב מרגי: אם היית מצליח לעשות מאה אחוז תאגוד ונכשל רק בתאגוד אזורי הייתי - -

אפי דביר: נכון.

אפי דביר: יש לנו 24 רשויות מקומיות שבחלקן המצב ממש גרוע, ואנחנו לא מצליחים לקדם אותם לכיוון התאגיד.

אפי דביר: הם צריכים להצטרף לתאגידים קיימים.

יעקב מרגי: אני מודה לך על הכנות.

יעקב מרגי: משרד המשפטים איתנו?

יעקב מרגי: בבקשה, גברתי.

יעקב מרגי: מה עשיתם?

יעקב מרגי: שמעתם שיש קושי אחרי שחוקק החוק.

יעקב מרגי: פנו אליכם, ידעתם מהמציאות הזאת.

עדי ליברוס: אני אסביר מה עשינו.

עדי ליברוס: קודם כול נבהיר, ואני מניחה שהדברים ברורים, אבל האחריות למימוש החוק וקידום הצעדים הנדרשים ליישומו לא מונחת לפתחו של משרד המשפטים, אלא לפתחה של רשות המים ומשרד משאבי המים נכון להיום.

יעקב מרגי: ברור לנו.

עדי ליברוס: עם זאת בנובמבר בשנה שעברה פנתה אלינו רשות המים ותיארה את מצב הדברים הבלתי אפשרי שהיא נקלעה אליו: מצד אחד מפת התאגוד שהייתה בתוקף היא מפה ישנה של 11 קבוצות שהעמדה המקצועית הייתה שהיא לא ישימה; מצד שני הניסיון לקדם מפה של שיוך ל-28 קבוצות התקבל בהתנגדות רבתי של מרכז השלטון המקומי, ועמדת רשות המים הייתה שאי אפשר להשלים את המהלך גם עם 28 קבוצות ולכן נדרש זמן נוסף כדי להשלים את המהלך.

עדי ליברוס: משרד המשפטים הבהיר חד-משמעית שעמדתו היא שעל רשות המים עדיין מוטלת האחריות לסיים את מהלך התאגוד האזורי כפי שקובע החוק.

עדי ליברוס: עם זאת בנסיבות שנוצרו התעוררה השאלה מצד רשות המים האם יש אפשרות לייצר אורכה – במירכאות – לקנות זמן נוסף שיאפשר הידברות וקידום המהלך בשיתוף פעולה עם השלטון המקומי על-ידי אקט שנקרא התליית מפת התאגוד האזורי שהייתה קיימת, אותה מפת ה-11.

עדי ליברוס: ככל שתבקשו אני ארחיב בעניין.

עדי ליברוס: אני לא רוצה להיכנס לדקדוקים המשפטיים של העמדה.

עדי ליברוס: אם תרצו אז כן.

יעקב מרגי: לא, תודה.

עדי ליברוס: אז העמדה של משרד המשפטים הייתה - -

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, משרד המשפטים לא הטיל סנקציות?

שלמה קרעי: יש פה רשות ממשלתית שאומרת שהיא לא מיישמת חוק כי יש התנגדות.

עדי ליברוס: חבר הכנסת קרעי, אני שומעת מקוטע, אז אם אני יכולה לסיים את המשפט אני אענה אחר כך לכל שאלה, אני מבטיחה.

עדי ליברוס: משרד המשפטים הביע את עמדתו שאין מניעה משפטית להתלות את מפת התאגוד האזורי.

עדי ליברוס: ההחלטה היא, כמובן, של רשות המים.

עדי ליברוס: אלה דברים שנאמרו לאחר חוות דעת שהציגה רשות המים ומבססת את הסמכות של רשות המים לעשות את זה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני לא רוצה להאריך.

עדי ליברוס: אוקיי.

יעקב מרגי: מה רצית להגיד?

שלמה קרעי: יש כאן רשות ממשלתית שלא מבצעת חוק ואומרת: יש התנגדות.

שלמה קרעי: אז או שנבטל את הרשות הזאת או שנכפיף אותה למרכז השלטון המקומי או שמשרד המשפטים - -

יעקב מרגי: היא לא נקבעה בחקיקה.

שלמה קרעי: מה לא נקבע?

שלמה קרעי: בחקיקה נקבע שצריך ליישם את החוק.

איתי עצמון: יש סנקציות אבל הן בעייתיות ליישום.

איתי עצמון: יש בעיקרון סנקציה של עיצומים כספיים, אבל, לצערי, אין עדיין כללים של רשות המים שיכניסו לתוקף את פרק העיצומים הכלכליים.

יעקב מרגי: לכן היא אמרה שהיא עדיין חושבת שזה היה על רשות המים.

יעקב מרגי: טוב, כולם קיבלו פה רגליים קרות.

יעקב מרגי: מכובדי המנכ"ל, בבקשה, חמש דקות.

יעקב מרגי: תוכל להשיב למה שנשאל פה מאשר לתת לי סקירה כי סקירות שמענו.

יחזקאל ליפשיץ: אדוני היושב-ראש, תודה על ההזדמנות.

יחזקאל ליפשיץ: אתה רוצה שאציג את המודל המוצע בקווים כלליים?

יעקב מרגי: אם אתה עושה את זה בדקה וחצי, בבקשה.

יחזקאל ליפשיץ: בסדר.

יחזקאל ליפשיץ: היום יש כ-100 גופים שפועלים במשק המים העירוני והוא כולל כ-56 תאגידים, ויש 24 רשויות שעדיין לא הקימו תאגיד; יש עוד כ-18 רשויות ביו"ש שהחוק לא חל עליהם כרגע, ויש עוד מועצות אזוריות שהחוק לא חל גם עליהן.

יחזקאל ליפשיץ: אנחנו מגיעים לכ-100 גופים במשק המים העירוני.

יחזקאל ליפשיץ: ההצעה היא לקחת את התאגידים הטובים שעברו את מסננת של רשות המים והוכר שהם זכאים לפטור מתאגוד אזורי, כלומר לצרף אליהם עוד תאגידים, והם יוכלו לנהל את משק המים שלהם בצורה עצמאית.

יחזקאל ליפשיץ: התאגידים הטובים יקבלו אפשרות לנהל את התאגידים הטובים פחות שלפעמים הם מאותגרים בצורה אובייקטיבית – גם תשתיות מים לא טובות, גם פחת גבייה גבוה, כלומר הרבה אנשים לא משלמים ועוד אתגרים כאלה ואחרים; ולתת לתאגיד טוב לנהל את התאגידים הפחות טובים שחווים את האתגרים האלה, אבל במודל של חברה מנהלת, כמו שהזכיר השר.

יחזקאל ליפשיץ: יש היום מודל שפועל טוב בקריות – בקריית-אתא ובקריית-ים.

יחזקאל ליפשיץ: קריית-אתא מנהלת את תאגיד המים של קריית-ים בצורה של חברה מנהלת.

יחזקאל ליפשיץ: זה אומר שחוסכים את כל התקורות, את כל העלויות שמסביב לתאגיד, דהיינו: בעלי התפקידים וכל הדברים מסביב.

יחזקאל ליפשיץ: כך יש לתאגיד המנוהל דירקטוריון נפרד, משק מים נפרד, והתאגיד המקורי מנהל את התאגיד המנוהל.

יחזקאל ליפשיץ: אבל יש הפרדה מלאה, כלומר אין סבסוד צולב בין התאגיד המנוהל לתאגיד המנהל.

יחזקאל ליפשיץ: ככה הטענות המוצדקות בחלקן של מרכז השלטון המקומי שאומר: אני תאגיד טוב, אצלי האנשים משלמים והתשתיות - -

יעקב מרגי: זה הבנו ומיצינו.

יחזקאל ליפשיץ: אוקיי.

יחזקאל ליפשיץ: אז ככה ייחסכו כל העלויות.

יעקב מרגי: תתפלא לשמוע שאני מכוון גם להורדת עלויות לאו דווקא משיטת הניהול.

יעקב מרגי: יש הוצאות עקיפות ויש מקום שהמדינה תמשוך את ידה מקביעת התעריף בפרויקטים עקיפים מסוימים.

יעקב מרגי: אין הצדקה שכל מה שקשור למים ייפול על הצרכן.

יחזקאל ליפשיץ: העלויות של משק המים הן עלויות כבדות.

יחזקאל ליפשיץ: חבר הכנסת קרעי, שאלת קודם אם היקף הפיתוח יירד; אז לא, הוא דווקא הולך לעלות בשנים הקרובות.

יחזקאל ליפשיץ: אני מזכיר שאמרת "וגשם אין" אבל בשנתיים האחרונות, ברוך השם, היה גשם, מאגרי המים התמלאו אבל לפני שנתיים הייתה פה בצורת מאוד קשה.

יחזקאל ליפשיץ: הכינרת הייתה בקו השחור, האקוויפרים היו נמוכים, ומצב משק המים היה גרוע.

יחזקאל ליפשיץ: לכן השקנו תוכנית להתמודד עם הבצורת: מתקני התפלה חדשים.

יחזקאל ליפשיץ: אנחנו מתפללים כל יום "משיב הרוח ומוריד הגשם", ועוד מעט נתפלל: "ונתת טל ומטר לברכה".

יחזקאל ליפשיץ: אבל צריך לסמוך גם על עצמנו ולהקים מתקני התפלה ולחסוך במים כי העלויות במשק המים ילכו ויעלו.

שלמה קרעי: הצפי שלכם הוא שההשקעות לטווח הארוך יעלו כל שנה?

שלמה קרעי: ההשקעות לא יסתיימו?

יחזקאל ליפשיץ: מתקן התפלה הוא מתקן מאוד יקר.

שלמה קרעי: לא, השקעות בתשתית המים.

יחזקאל ליפשיץ: גם תשתית המים.

יחזקאל ליפשיץ: יש מיליארד וחצי שקל כל שנה וצריך לחדש תשתיות, צריכים להגדיל את הצינורות.

יעקב מרגי: אדוני המנכ"ל, תודה.

יעקב מרגי: יהיו לנו הרבה הזדמנויות בחקיקה שתגישו לנו, נשמע אותך ונערב אותך אם תרצה או לא תרצה.

יעקב מרגי: אבנר עורקבי, בקצרה, בבקשה.

אבנר עורקבי: אני מדבר בשם פורום הנכים.

אבנר עורקבי: אני רוצה להגיד דבר אחד: חוק המים בא בגלל הבצורת שהייתה בזמנו.

אבנר עורקבי: מאז להרבה נכים הייתה בצורת בקצבאות.

אבנר עורקבי: אין להם יכולת לשלם את המים.

אבנר עורקבי: אנחנו מבקשים מאוד מיושב-ראש הוועדה להכין את החוק, להעביר את הסמכויות של תאגידי המים לרשויות המקומיות.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: גם כשיצאנו ממצרים אמרנו לקדוש ברוך הוא – זכרנו את הדגה, את - - -

אבנר עורקבי: עזוב אותי מדגה – אני מדבר איתך על כסף שאנחנו מוציאים כל חודש.

יעקב מרגי: תודה.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, אתה מבין למה צריך את רשות המים?

שלמה קרעי: אם יש משרד משאבי המים למה צריך את כל השרשורים האלה?

אבנר עורקבי: - - -

יעקב מרגי: כי חטאנו.

יעקב מרגי: ההתנהלות הייתה כושלת.

יעקב מרגי: לעת ההיא זה היה נכון.

יעקב מרגי: לכן עכשיו עושים חשיבה כללית ונראה מה יהיה.

אבנר עורקבי: יושב-ראש הוועדה, פעם הייתי משלם 250 שקל לחודש עבור אני משלם פי ארבעה, פי חמישה.

יעקב מרגי: למה, יש לך בריכה?

אבנר עורקבי: לא רק בריכה יש לי.

אבנר עורקבי: אני מתקלח כל הזמן.

יעקב מרגי: תודה.

אבנר עורקבי: אני מבקש מכם לבטל את התאגיד לגמרי.

יעקב מרגי: גלית חזקיה, בבקשה.

יעקב מרגי: גלית, לפתוח את המיקרופון ואת המצלמה, אם לא אנחנו נועלים את הדיון.

יעקב מרגי: אני מקריא סיכום.

גלית חזקיה: שומעים אותי?

יעקב מרגי: בקצרה, בבקשה.

גלית חזקיה: אני רציתי קודם כול להודות לחבר הכנסת שלמה קרעי על החיבור הבלתי נמנע שהוא עשה בין נושא הדיון לבין העניין של השימוע שרשות המים הוציאה.

גלית חזקיה: זאת דוגמה מהותית איך אפשר להוזיל את מחיר המים לצרכנים, ואנחנו בעד הוזלת מחיר המים לצרכנים, וחושבים גם שאפשר להוזיל יותר את מחיר המים לצרכנים.

יעקב מרגי: אבל שלא יבוא על חשבון המגזר העסקי.

שלמה קרעי: בדיוק.

גלית חזקיה: שלא יבוא על חשבון העסקים הקורסים.

גלית חזקיה: עכשיו זאת התקופה הכי קשה לעסקים בישראל ולא ייתכן שהדבר הזה יהיה על חשבונם.

יעקב מרגי: גלית, אנחנו ערים לכך ומתחייבים לכך.

יעקב מרגי: משפט אחרון מנצח, בבקשה.

גלית חזקיה: אם אתה אומר שאתה מתחייב לכך אני סומכת עליך, כבוד חבר הכנסת.

יעקב מרגי: בהליכים הבאים אנחנו נוודא שכך יהיה.

יעקב מרגי: תודה.

שלמה קרעי: תודה, גלית.

יעקב מרגי: הוועדה מודה לחבר הכנסת המציע שלמה קרעי; הוועדה מברכת את השר הממונה על משאבי המים ואת רשות המים על היוזמה להגדיל את נפח הצריכה בתעריף הנמוך ל-4 קוב בחודש לנפש.

יעקב מרגי: הוועדה מברכת את מרכז השלטון המקומי על שיתוף הפעולה עם השר לקדם ולתקן את המצב הנוכחי.

יעקב מרגי: הוועדה דורשת שהיישום של הגדלת היקף הקוב בתעריף הנמוך יהיה מתחילת משבר הקורונה ולא מ-1 בספטמבר.

יעקב מרגי: הוועדה בדעה שיש לקדם חקיקה שתסדיר פיקוח פרלמנטרי על תעריפי המים.

יעקב מרגי: הוועדה תפעל לקדם את תיקון החקיקה הנדרש בחוק לצמצום תאגידי המים או לחילופין כל מודל אחר שיוסכם בין הממשלה לבין מרכז השלטון המקומי.

יעקב מרגי: הוועדה סוברת שעל המדינה להוריד מחישוב תעריפי המים עלויות עקיפות ובכך לתקצב בעצמה את הפרויקטים העקיפים ולהוזיל בכך את תעריפי המים.

יעקב מרגי: הוועדה ערה לכך שיש קשיים מתמשכים בחוק תאגידי המים והביוב לחוק התאגוד האזורי, אך סבורה שהחוק שיש לקיים את החוק שנחקק בכנסת ויש לקיים ולתקן את הכללים בחקיקה – או מיישמים או מבטלים את החקיקה.

יעקב מרגי: המצב הזה שחוק שחוקק בכנסת אינו מיושם ולא נאכף זה לא מביא כבוד לא לממשלה שביקשה אותו ולא לכנסת שחוקקה אותו.

יעקב מרגי: תודה רבה.

שלמה קרעי: אולי דיון מעקב, היושב-ראש?

יעקב מרגי: ודאי.

יעקב מרגי: החקיקה.

יעקב מרגי: זה עניין של ימים.

שלמה קרעי: תודה.

יעקב מרגי: אתה פשוט התפרצת לדלת פתוחה, וטוב שכך.