הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 69, 2020-10-12 11:15

עפר שלח: בוקר טוב.

עפר שלח: הדיון שלנו היום הוא על הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים.

עפר שלח: כמובן שהדוח שיוצג עוד מעט על ידי משרד המבקר הוא דוח מלפני כמה שנים, הוא לא יכול היה לצפות את הסיטואציה הנוכחית שאנחנו נמצאים בה, אבל אני רוצה להגיד לפתיחה שבעיניי מכל העוולות ומכל הטעויות שנעשות במדיניות הנוכחית של הסגר הכללי על המשק אין גדולה ואין חמורה יותר מהזנחת או הפקרת בעיקר העסקים הקטנים, עסקים שיכולים לפעול בכל הכללים של התו הסגול, עסקים שיכולים לפעול, שאם היו מסתכלים עליהם והיו מסתכלים על הצרכים שלהם אפשר היה לתת להם לפעול ולתת למשק לעבוד ולתת לאנשים להציל את זה בהינתן שאנחנו כבר בסגר שני ופשוט לא חשבו עליהם, או שמישהו, גרוע מזה, עשה חשבון שאם מגבילים תנועה ומגבילים את מה שנראה כמו התקהלות אז אולי זה ישפיע במקומות אחרים, קרי הפגנות, ושכח שבדרך הוא פשוט מוחק עשרות אלפי עסקים קטנים.

עפר שלח: אני הייתי אתמול במרכז המסחרי בבאר יעקב, ראיתי שם חנות פלאפל שאין שום בעיה להפעיל אותה על פי כל הכללים, אין שום בעיה שאנשים יעמדו בחוץ, יזמינו, לא יתקהלו גם בחוץ, ואז ייכנסו פנימה, ייקחו את הפלאפלים שלהם ויילכו הלאה.

עפר שלח: שרירות הלב שמאחורי התקנות האלה פשוט מונעת את זה.

עפר שלח: אז הגיע לשם שוטר עירוני, שוטר נבון, והגיעו בסוף לאיזה הסדר אבסורדי של משלוח למגרש החניה הסמוך, אבל הדבר הזה הוא פשוט בלתי נסבל.

עפר שלח: הפגיעה בעסקים הקטנים, שכבר סבלו כל כך הרבה מתחילת המשבר הזה, שבניגוד לעסקים היותר גדולים הרזרבות שלהם הן כל כך קטנות, הפגיעה הזאת היא שיא שרירות הלב וההרס של התקנות הנוכחיות.

עפר שלח: לזה מתחברת עוד נקודה.

עפר שלח: הכנסת רצתה לשנות את הדברים האלה, ועדת חוקה שדנה בזה רצתה לשנות את הדברים האלה, לא ניתנה לה אפשרות מפני שעל פי חוק הקורונה הגדול היא לא יכולה להיכנס לתוך החוק ולשנות אותו.

עפר שלח: אז אתם רואים שכשמדברים על דריסת החוק ודריסת התהליך הפרלמנטרי זה לא איזה משהו מתוך שיעור במדע המדינה, אלה דברים שבסופו של דבר את המחיר שלהם משלמים עשרות ומאות אלפי אנשים ברחבי המדינה.

עפר שלח: הדבר הזה חייב להיות הדבר הראשון שבחזרה לשגרה, תהיה מואצת, תהיה איטית, אני לא נכנס עכשיו לוויכוח הזה ויש הרבה דברים להגיד עליו, הדבר הראשון שצריך להיות זה לאפשר לעסקים הקטנים לעבוד.

עפר שלח: עסקי האוכל שיכולים לעבוד בטייק אווי מאוד קל, עסקים של חנויות שיכולות להחזיק בתוך החנות אדם או שניים ואפשר בחוץ לסדר ולסמן כך שלא תהיה התקהלות בחוץ, בוודאי במרכזים הפתוחים, בוודאי חנויות ברחוב.

עפר שלח: כל הדברים האלה, שזה לב ליבה של הכלכלה הישראלית והוא פשוט מוזנח, או מחוסר מחשבה, או מטעמים פסולים.

עפר שלח: אנחנו נציג, כנהוג, קודם כל את דוח הטיפול בעסקים קטנים ובינוניים מתוך דוח 66א, משרד המבקר , בבקשה.

דוד בר: שלום לכולם.

דוד בר: אדוני היושב ראש, בהחלט נושא חשוב, הדיון חשוב.

דוד בר: כמו שציינת משרד מבקר המדינה ביצע את הדוח הזה לפני לא מעט שנים וזה גם היה דוח שעשה מעקב על דוח משנת 2011.

דוד בר: אפשר לציין שגם בימים אלה אנחנו מבצעים דוחות של קורונה ובין היתר יש פרקים רלוונטיים לעסקים קטנים, כמו המענקים, קרן ההלוואות, הנחות מארנונה, אבל עליהם, כמו שאתם יודעים, אי אפשר להרחיב בשלב זה.

דוד בר: אנחנו נציג מצגת, שחלק מהדברים שנעשו גם בשנת 2014 עדיין רלוונטיים, יציג אותה סגני יעקב שטראוס.

דוד בר: תודה.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: בבקשה.

יעקב שטראוס: בוקר טוב.

יעקב שטראוס: מה שאני רוצה להציג לכם זה מה שקרה בעבר, בדקנו בעבר, אבל גם יש רלוונטיות למצב הנוכחי.

יעקב שטראוס: הנושאים שהיינו רוצים להציג זה נושא של חסמים לעסקים קטנים, נושא מכרזים, הנושא של קידום חוק עבור עסקים קטנים ובעיות בהפעלת המעקב אחרי קרן הלוואות שאני חושב שרלוונטי עוד יותר היום כשיש למדינה חשיפה של 14 מיליארד שקל בהלוואות בערבות מדינה.

יעקב שטראוס: קצת נושאים לרקע.

יעקב שטראוס: כשאנחנו מדברים שמעל 99% מהעסקים בישראל הם עסקים קטנים, מספר העסקים בישראל גדל מדי שנה, בערך 10,000 עסקים נטו אחרי אלה שנסגרו, יותר מ-60% מהמועסקים במשק בעסקים קטנים, וכמו שהיושב ראש אמר, החשיבות רבה.

יעקב שטראוס: אחד מהדברים שראינו במהלך השנים ובדקנו גם בשנה שעברה זה הנושא של חסמים לעשות עסקים.

יעקב שטראוס: יש מדד לעשיית עסקים שמודד עשרה דברים חשובים.

יעקב שטראוס: אני אציג במצגת, בשקף 4, המדד מראה שדירוג ישראל בעולם מ-2006, שהיה בערך במקום 26 מתוך 190 מדינות בעולם, ירד בשנת 2019 ל-49 וקצת התקדם ב-2020 ל-35.

יעקב שטראוס: זאת אומרת שאנחנו במצב פחות טוב בטיפול בעסקים, בעסקים קטנים במיוחד, שהיינו לפני עשור.

יעקב שטראוס: מה זאת אומרת?

יעקב שטראוס: שיש מקום לשפר בעוד מספר דברים.

יעקב שטראוס: אם אתה מסתכל בשקף 5, יש רשימה של עשרה מדדים חשובים והעיקריים בהם זה הזמן לקבל אישורי היתרי בנייה - - - קרקע ובעיות גדולות בתשלומי מסים.

יעקב שטראוס: זה לא עיקר הדוח, אבל כאן זה דברים שבדקנו בעבר ומאוד חשוב כדי שעסקים קטנים יוכלו לפעול שיש את החשיבות לטפל בנושאים אלה.

עפר שלח: יעקב, אם אפשר להתייחס.

עפר שלח: כמובן אנחנו מדברים על הנתונים שעוד לפני הקורונה.

עפר שלח: גם כיו"ר ועדת קורונה וגם בוועדה הזו עסקנו הרבה בנושא האשראי, עוד לפני הקורונה ישראל מדורגת 60 מבין המדינות שנמדדו בקבלת אשראי.

עפר שלח: זאת אומרת מלכתחילה העסקים האלה היו במחנק אשראי.

יעקב שטראוס: נכון.

יעקב שטראוס: זאת אומרת שעכשיו חלק מהבעיה שעכשיו נתנו יותר בקלות, אלה נושאים שנבדקו על ידי צוותים במשרד שלנו - - - שקיבלו את ההלוואות, אלה בעיות שהיו.

יעקב שטראוס: זה דוח שאמור לצאת במהלך השנה הקרובה בנושא קורונה וקבלת אשראי, אבל בהחלט זה אחד מהדברים שהתרענו על זה ואנחנו עוד מעט נדבר על מה קורה לאלה שמקבלים אשראי.

יעקב שטראוס: אני רוצה לבקש בשקף 6, הדברים החשובים ביותר בדוח.

יעקב שטראוס: כמו שאמרנו, היה קשה לצפות את הקורונה, אבל זיהינו שיש חשיבות לסוכנות לעסקים קטנים לסייע לעסקים קטנים להכין למצב חירום.

יעקב שטראוס: כתבנו במפורש שיש סוגי דברים, יכול להיות רעידת אדמה, יכול להיות בעיות ביטחוניות, שגורמים לשינוי בסדר היום היומי של עסקים, מה לעשות כדי להכין לדבר כזה ואחרי שקורה משבר איך מהר מהר לצאת מהמשבר וביקשנו שהסוכנות תרכז את המידע כדי לסייע לעסקים קטנים שאין להם משאבים לחפש דברים כאלה, שיידע מה לעשות, לאן ללכת, להכין תוכניות, לסיים להכין תוכניות, כדי שבדיוק כשלמשל משבר קורונה מגיע הוא יכול לטפל בו.

יעקב שטראוס: יש רשימה של תרחישים שרשות החירום הלאומית הכינה ואפשר שיש להם סיכוי גבוה לקרות, להכין לדברים כאלה, וזה לא כל כך קשה להכין לדברים כאלה, דרך האינטרנט, דרך תוכניות, דברים שכבר דיברנו בעבר מתאימים גם לכאן.

יעקב שטראוס: בשקף 7 אני רוצה להציג עוד נושא שהוא בעיה מאוד אקוטית לעסקים קטנים, זו בעיה של להיכנס למערכת הרכש של משרדי הממשלה וגם הסקטור הציבורי.

יעקב שטראוס: עלינו על בעיות שיש ערבות מאוד גבוהה שלא נדרשת, עלות רישום מסמכים, יש דרישות ניסיון או דרישות לגודל עסק שלא קשורים לעניין העבודה שמבוצעת.

יעקב שטראוס: ביקשנו שהסוכנות תסייע וגם מינהל הרכש בחשכ"ל יסייעו לפקח כדי לסייע לעסקים קטנים.

יעקב שטראוס: אחת מהבעיות שעלינו שזה לא קורה ברשויות המקומיות, שהסוכנות התחילה לפעול במשרדי ממשלה, אבל אין להם סמכות לסייע ומשרד הפנים לא כל כך מעוניין להתערב בסדרי הרכישות והתנאים ויש שינויים גדולים בין רשות לרשות ואנחנו מבקשים שיהיה ארגון וסדר וסיוע לעסקים קטנים גם ברשויות הציבוריות - - - משרדי ממשלה.

יעקב שטראוס: גם ראינו שכבר לפני עשור התחילה הסוכנות במשרד הכלכלה להכין חוק כדי לסייע לעסקים קטנים, לתת לסוכנות סמכות לפעול ולסייע ולעזור ולקדם נושאים ש - - - ונושאים נוספים.

יעקב שטראוס: החוק, למיטב ידיעתנו, לא קודם מספיק ועדיין לא נכנס לתוקף ולכן יותר קשה לסייע לעסקים קטנים.

יעקב שטראוס: אנחנו העלינו נושא של אלה שמשרתים במילואים, שהפיצוי להם בזמן שהם נעדרים מהעבודה לא מתאים והיה סיכום שצריך לסייע להם והיה ויכוח בין משרדי הממשלה מי משלם.

עפר שלח: אני רוצה לבשר לך, יעקב, שהדבר הזה טופל וסודר על ידי האיש שמדבר איתך עכשיו.

עפר שלח: אני הגשתי בשעתו הצעת חוק אחרי הדוח שלכם ובסופו של דבר בסיכום עם חבר הכנסת ליברמן, כשהוא היה שר הביטחון, סוכם, יש תוספת של 25% שלמעשה מכסה את התקורות בהסכמה של כולם.

עפר שלח: אז הדבר הזה היום לא מסודר בחקיקה, אבל הוא מתבצע על ידי משרד הביטחון.

יעקב שטראוס: אני שמח שאימצו את ההמלצות של דוח הביקורת.

יעקב שטראוס: הנושא האחרון, שהוא מאוד מאוד חשוב, בהמשך למה שהיושב ראש אמר, זה נושא של ערבות והנושא של הלוואות בערבות המדינה.

יעקב שטראוס: בעקבות הקורונה ניתנו המון הלוואות להמון עסקים, אבל עכשיו יש שנה גרייס שלא חייבים להחזיר את הקרן של ההלוואה, אבל עסקים כאלה שעדיין לא פועלים ויש להם קשיים ייכנסו לקשיים בשנה הבאה להחזיר את זה ואם הם לא מחזירים את התשלומים פתאום רוב הכסף והאחריות תיפול על המדינה.

יעקב שטראוס: ההמלצה שלנו מלפני שש שנים, שהיא גם תקפה היום, שהמדינה תצטרך לסייע לעסקים קטנים.

יעקב שטראוס: כאשר מזהים שיש סימנים של קשיים בהחזר הלוואה, מה שמיד צריך לעשות זה להשתמש בכלים הקיימים, זה יועצים במחיר מסובסד, ויש לסוכנות לעסקים קטנים רשת של אנשים שמוכנים לסייע ומכירים את הנושאים וצריך להשתמש בעובדי מדינה שזה יחסית זול כדי למנוע מעסקים להתמוטט.

יעקב שטראוס: זה מעבר לעלות למדינה, זה עלות למשק שהעסקים האלה לא פועלים.

יעקב שטראוס: אז אני מציע שהמדינה, עכשיו, בזמן הקורונה, שיש זמן גרייס, להכין מערכת לסייע לבעלי העסקים הקטנים שהם יוכלו להחזיר את ההלוואות שלהם.

יעקב שטראוס: תודה.

עפר שלח: תודה לך.

עפר שלח: אני רוצה להתחיל מרמת השטח.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את תמיר ברלקו.

עפר שלח: תמיר, שלום.

עפר שלח: אתה היוזם של מה שהתחיל כקבוצת פייסבוק 'לא יהיה בסגר' שאתמול גם קיימתם למעשה איזה סוג של מחאה בדרך של פתיחת עסקים.

עפר שלח: אני בתיאום איתכם גם ביקרתי בכמה מהעסקים האלה וראיתי את זה.

עפר שלח: זה כמובן לא פותר שום דבר, אבל זה נועד להסב תשומת לב.

עפר שלח: תסביר לנו מאיפה היוזמה הזאת נולדה, את מי היא מייצגת ומה קרה מהמחאה שלכם אתמול, אם קרה משהו.

תמיר ברלקו: בוא נתחיל מזה שאני עצמאי 30 שנה, אני הייתי יזם שהקים את רשת ארקפה, הייתי שותף בכל המסעדות, טוטו, הרברט סמואל, טאפאס אחד העם, רשת ספייזס.

תמיר ברלקו: אני מסעדן, יש לי היום שלושה מקומות, יש לי סניף של BBB ויש לי עוד שני בתי קפה.

תמיר ברלקו: זאת אומרת אני מכיר את השטח ואת הבעיות שלו ואני יכול לעשות לכם יופי של סקירה.

תמיר ברלקו: לפני שלושה שבועות הקמתי את קבוצת 'לא יהיה בסגר', שהרעיון אמר שאין היום אפשרות להגיע לסגר שני כי הכול יקרוס והצטרפו אליי בשלושה שבועות 65,000 אנשים, רובם זה עצמאים קטנים ולכן המחאה הראשונה הייתה בטיפול בעצמאים הקטנים כי הם הראשונים שקורסים מסביב.

תמיר ברלקו: קצת נתונים ואני יכול להגיד לכם ככה, אני אדבר איתכם רגע מקרו כלכלה, היום נפגשתי עם דן אנד ברדסטריט, הם מכינים לי דוח מסודר שיהיה לנו ביום חמישי, הנתונים הבסיסיים מראים ככה, עד עכשיו 67,000 עסקים קטנים ובינוניים נסגרו, עד סוף השנה האומדן קופץ למעל 100,000.

תמיר ברלקו: מדובר על 87,000 קופץ למעל 100,000.

תמיר ברלקו: ביום חמישי יהיה לי מפרט מסודר, כל אחד מהסגמנטים, מי נסגר, מה נסגר.

תמיר ברלקו: קודם כל הנתונים מטרידים.

תמיר ברלקו: תחשבו, מעבר לזה, יש מיליון מובטלים היום, כש-600,000 בחל"ת שלא יהיה להם לאן לחזור, כי העסקים שלכאורה הם צופים לחזור אליהם לא יוכלו לקבל אותם ואז לצורך העניין חלקם יחזרו, לחלקם יצטרכו לשלם פיצויים ואין בכלל מאיפה לשלם.

תמיר ברלקו: עכשיו בוא נדבר עליי כעצמאי, מה אני חווה או העסקים הקטנים.

תמיר ברלקו: העסקים הקטנים, הבעיה האמיתית איתם שמרביתם התגלגלו, זה אומר שהיו עובדים בצורה כזו או אחרת, בשחור או בכל מיני דרכים לא לגיטימיות, והיום בכלל אי אפשר למדוד את ההכנסות שלהם כדי לתת להם אפשרות לצוף מעל המים, שזו בעיה.

עפר שלח: כן, אבל, תמיר, בזה אתה לא יכול להאשים את המדינה.

עפר שלח: אם עסקים התגלגלו על ידי זה שהם היו בכלכלה שחורה המדינה לא יכולה לפצות אותם למשל על אובדן מחזורים.

תמיר ברלקו: אז אני איתך, אז ניתן להם למות.

תמיר ברלקו: אוקיי?

תמיר ברלקו: זה המצב.

עפר שלח: לא, אני אומר את זה כבעיה אמיתית.

עפר שלח: אני לא בא להגיד לך – אתה יודע איפה אני נמצא.

תמיר ברלקו: אני מציף את הבעיות.

תמיר ברלקו: זה לא אני, אבל אני חייב להציף את הבעיות כדי שכולנו נדע את האמת.

תמיר ברלקו: אני לא מציף משהו שהוא מס שפתיים אלא הוא האמת.

תמיר ברלקו: האמת הנוספת לצורך העניין, שכל האנשים, הפכו אותם מסטרטאפ ניישן לקומבינה ניישן.

תמיר ברלקו: כל העסקים הקטנים פתוחים, שלא יספרו לי סיפורים, אחד שהוא חנות צעצועים הוא גם קיוסק, כל אחד נהיה קומבינה כדי שיאפשרו לו להמשיך להתנהל וגורמים לכולם להיות עבריינים בחסות המדינה.

תמיר ברלקו: זה דבר נוסף מעוות.

תמיר ברלקו: מה שקורה בפועל היום, עכשיו אני מדבר רגע עליי בחוויות שלי כמסעדן.

תמיר ברלקו: קודם כל התחום של המסעדות זה תחום שהמדינה מלכתחילה רואה אותו בסיכון גבוה והבנקים רואים אותו בסיכון גבוה, לצורך העניין אני בתהליך של התעללות מתחילת הסגר הראשון.

תמיר ברלקו: אני יכול לספר לכם את החוויות האישיות שלי.

תמיר ברלקו: בסגר הראשון קיבלנו את התשלום בגין חודשים מרץ-אפריל כשלמעשה נכנסנו רק באמצע מרץ לסגר ולכן המדד של הירידה במחזורים הוא לא רלוונטי, מחברים לנו חודשיים.

תמיר ברלקו: ביקשתי סכום, קיבלתי חצי מהסכום ובכלל אומרים לי: נחכה, נבדוק.

תמיר ברלקו: לך אין תשובות.

תמיר ברלקו: אחר כך הגדירו רף שהוא לא היה רלוונטי למסעדות.

תמיר ברלקו: הרף היה 40% ירידה במחזור כדי להמשיך לקבל את כל היכולת לשלם לך.

תמיר ברלקו: עכשיו, מסעדות פחות מ-10% ירידה מתחילות להפסיד כסף.

תמיר ברלקו: זאת אומרת אנחנו מדממים, מדממים ומדממים ולא - - -

עפר שלח: אתה אומר שהמרווח מלכתחילה, שולי הרווח הם כאלה קטנים שירידות כאלה במחזור מורידות אותך מתחת לקו האדום בלי בעיה בכלל.

תמיר ברלקו: נכון.

תמיר ברלקו: לדוגמה לי היה 32% ירידה, זאת אומרת אני מדמם, מדמם ואין מי שידאג.

תמיר ברלקו: ארנונה אני ממשיך לשלם?

תמיר ברלקו: אני ממשיך, אף אחד לא נתן הנחיה על זה.

שלמה קרעי: אבל כל חודשיים זה בנפרד, מה זה ירידה של 32%?

שלמה קרעי: באיזה חודשים?

שלמה קרעי: יש לך את מאי יוני, יולי אוגוסט, ספטמבר אוקטובר, אני בטוח שהייתה ירידה הרבה יותר משמעותית והפיצוי הוא על חודשיים.

עפר שלח: הוא מדבר על החודשים שהוא צריך לקבל פיצוי.

שלמה קרעי: לא, זה ממרץ.

שלמה קרעי: עכשיו, בחודשים האלה?

תמיר ברלקו: הם עכשיו באו ואמרו שהם הולכים להקל עלינו, מורידים את הרף ל-25%, אבל מה?

תמיר ברלקו: כולם עכשיו מגיעים ל-70% ירידה.

תמיר ברלקו: אז מה הגאונות שעשו?

תמיר ברלקו: מה עכשיו אתם עושים?

תמיר ברלקו: תנו לנו רטרואקטיבית את ה-25% שדיברנו עליהם כדי שנשרוד.

תמיר ברלקו: אנחנו רבים עם כולם.

תמיר ברלקו: תחשבו, אנחנו ככה, מחזור המכירות יורד, איך אתה מממן את תזרים המזומנים שלך?

תמיר ברלקו: נגיד באוגוסט היה לי מחזור מכירות, הצלחנו לעלות, עשו סגר נוסף, ירד לי מחזור המכירות ב-70%, מ-900,000 שקל ירד ל-300,000 שקל, איך אני מתגלגל עכשיו?

תמיר ברלקו: הכול קורס.

תמיר ברלקו: אני דיברתי עם רועי ודיברנו על זה שחייבים דחוף לפתור את נושא האכ"מים, כי הצ'קים עכשיו יחזרו לכולם.

תמיר ברלקו: זמנית צריכים לפתור את זה בצורה מהירה כי איך אני יכול לממן את הירידה במחזור?

שלמה קרעי: סליחה, עפר, זה נושא נפרד, הנושא של הצ'קים החוזרים.

שלמה קרעי: זה נושא שאני בעצמי מול המפקח על הבנקים בדיון ונעלה את זה בוועדת הכספים.

עפר שלח: אנחנו נעלה את זה גם מול רועי כהן, שיעלה מיד.

שלמה קרעי: אבל כשהוא מדבר על ירידה של 70% בספטמבר-אוקטובר, יש הרי את הנוסחה שקבענו בחוק שמפצה עד רבע מיליון שקל על הוצאות קבועות.

שלמה קרעי: יש בנוסף פטור מארנונה ויש מענק סוציאלי במידה שהמחזור הוא קטן יחסית.

שלמה קרעי: למה זה לא מפצה, הסיפור של הפיצוי על ההוצאות הקבועות?

תמיר ברלקו: אני אשמח שמישהו ייקח אותי כפרויקט ויבדוק, אתם תראו את ההתעללות.

תמיר ברלקו: כל דבר שאנחנו מבקשים, לוקח חודשים עד שעונים לנו.

תמיר ברלקו: לצורך העניין הוצאנו אנשים לחל"ת, העובדים צריכים לאשר את זה.

תמיר ברלקו: הכול בירוקרטיה, הכסף לא מגיע.

תמיר ברלקו: עד היום מכל הכספים שקיבלתי קיבלתי 38,000 שקל.

תמיר ברלקו: אתם מבינים על מה אתם מדברים?

תמיר ברלקו: אני לא מצליח להתמודד עם הבירוקרטיה הזו, אני לא מצליח לקבל הלוואות, אני לא מצליח לקבל כלום כי אנחנו בסיכון גבוה ואין אף אחד שיטפל בזה.

עפר שלח: אני רוצה לשאול שאלה, ספציפית כי אתה בעסקי המסעדנות, האם את העסקים שלך, אם יאפשרו טייק אווי, אפשר להפעיל במתכונת שתענה על כל הקריטריונים של תו סגול?

תמיר ברלקו: ברור, אין שום מגבלה.

תמיר ברלקו: טייק אווי זו בכלל בדיחה, אבל לדעתי ביום ראשון ישחררו את זה.

עפר שלח: אני לא יודע.

עפר שלח: שמעתי אתמול את האחראית על בריאות הציבור, היא אמרה שמבחינתה, ואין לי טענות אליה, היא רואה את זה דרך הפריזמה שלה, מבחינתה יום ראשון זה ממש לא מחייב, אז אני לא יודע.

עפר שלח: בינתיים הנזק נגרם.

תמיר ברלקו: אני אסביר לך.

תמיר ברלקו: הירידה במחזור ככה, טייק אווי יביא לי אקסטרה של בוא נגיד עוד 10% למחזור, זו לא הדרמה.

תמיר ברלקו: אנחנו צריכים להבין שאם אנחנו סוגרים את העסקים כמדינה כולם יקרסו.

תמיר ברלקו: מה זה, אני בעוד חודש, אם חס וחלילה אני לא מקבל עכשיו הלוואה מהמדינה או אם אני לא פותר את נושא האכ"מ הכול קורס לי.

תמיר ברלקו: אין לי איך.

תמיר ברלקו: ירידה במחזור של 600,000 שקל, אין לי ברירה, הספקים לא יספקו לי סחורה, זה מה שהולך להיות עוד חודש.

עפר שלח: מה קרה מאתמול?

עפר שלח: אתמול עשיתם את המחאה, היא קיבלה הד ציבורי די גדול, גם כיסוי בתקשורת, גם חברי כנסת, אני מניח שלא רק אני הייתי בעסק הזה, קרה משהו מאתמול?

תמיר ברלקו: שני דברים יפים קרו.

תמיר ברלקו: קודם כל אני מרגיש שיש איזה שהיא ערבות הדדית, אני יכול להגיד לכם שגם ראשי ערים, כולם מבינים את הצורך הזה, הם לא הולכים לחפש את העסקים הקטנים האלה.

תמיר ברלקו: כל מי שמנסה לשרוד אף אחד לא מחפש אותו עכשיו.

תמיר ברלקו: אם לצורך העניין האג'נדה זה ההפגנות אז הם לא עכשיו יתעללו בעסקים הקטנים, הם יעלימו עין, זה מה שקורה וזו הבדיחה הכי גדולה.

תמיר ברלקו: במקום לעשות את זה מסודר, הם מפחדים להגיד את המשפט שהעסקים הקטנים פתוחים כי באותו רגע יש להם את השיקול של ההפגנות.

תמיר ברלקו: לכן אנחנו היום בסיטואציה שכולם עבריינים בחסות החוק.

עפר שלח: בוודאי.

עפר שלח: כולם עבריינים והמשטרה, כולל בעיקר השיטור העירוני, מאפשרת את זה כי היא מבינה שאנשים צריכים לחיות.

תמיר ברלקו: לגמרי.

תמיר ברלקו: אלה הנתונים העובדתיים.

תמיר ברלקו: אני יכול גם להגיד לכם שכואב הלב, אם אני אספר לכם סיפורים, אני לא רוצה להתחיל כי אתם כולכם תבכו.

תמיר ברלקו: אני אתמול בכיתי, אני לא יודע אם ראיתם בחדשות, אני לא רוצה שכולכם תבכו יחד איתי.

עפר שלח: תמיר, תודה בשלב הזה, תמשיכו בהתארגנות שלכם, אני חושב שהיא מאוד חשובה.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את רועי כהן, נשיא להב.

רועי כהן: בוקר טוב.

רועי כהן: אני באמת מזדהה עם כל מילה שתמיר אמר, אנחנו גם בקשר, ואני חושב שמה שהוא מציף זה שדוחקים את האנשים לקיר להיות או לחדול, האם הם להיות ובעצם לנסות לשרוד בעסק שלהם או לחדול וללכת לכיוון של פשיטת רגל וסגירת העסקים.

רועי כהן: לכן זה צעד של ייאוש, זה לא צעד של התרסה, זה לא צעד שבא להגיד אנחנו פורעי חוק, אלא נהפוך הוא, זה צעד שבא להדליק תמרור השכמה או תמרור אזהרה לממשלת ישראל, תבינו, המצב קורס.

רועי כהן: שלחתי לכם כרגע בהודעה את אותו מכתב שיצא על הנושא של ההמחאות החוזרות.

רועי כהן: תבינו את האבסורד שזועק לשמים.

רועי כהן: ברגעים אלה אנשים שהעסק שלהם סגור ואין להם מחזור, יש להם המחאות שהם נתנו על בסיס ספקים שסיפקו להם סחורה שחשבו שהעסק יעבוד והם יוכלו דרך המחזור לשלם להם.

רועי כהן: ברגע שאין מחזור הצ'קים האלה חוזרים וההוראות והסייגים על הגבלת המחאות חוזרות פגו ב-10 באוגוסט.

רועי כהן: מה שקרה, התקשרו אליי משבוע שעבר, ותמיר עד וחלק מהאנשים שהוא שלח גם הגיעו אליי, והם אומרים לי: תשמע, רועי, הבנקים מאותו רגע שחזרו למעלה מעשרה צ'קים סגרו לנו את האשראי מ-100 לאפס.

רועי כהן: אלה ההוראות של המפקח על הבנקים שמרגע שאתה נכנס להגבלת חשבון אין לך אשראי יותר, עוצרים לך את הכול.

רועי כהן: לכן דרשנו בבהילות קודם כל להסדיר את העניין זה, וזה אפשרי, זה רק להביא את זה לוועדת חוקה ולהאריך את אותם סייגים מ-10 באוגוסט עד סוף הסגר הזה, שהוא מסתמן לסוף נובמבר או לסוף אוקטובר.

רועי כהן: אנחנו קודם כל דורשים את זה, זה קריטי.

רועי כהן: אבל עכשיו, חבר הכנסת עפר שלח, אני כרגע באתי לדון במשהו שאתה בדיוק נגעת בנקודה, אתה רואה פה דוח ביקורת מדינה שמדבר מיולי 2011 שהמדינה הייתה צריכה לטפל ברכש ממשלתי.

רועי כהן: אתה מדבר על הקניית סמכויות לסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים שאין להם שום סמכות, לא מעקב, לא בקרה, לא אכיפה.

רועי כהן: כל הדברים האלה עלו פעם אחר פעם.

רועי כהן: אתה מדבר על זה שישבו אנשים חכמים ואמרו: תשמעו, אתם חייבים בזמן חירום שרשות החירום הלאומית תכין תרחישי ייחוס לסוגי אסונות.

רועי כהן: לא היה תרחיש ייחוס לאסון שקרה בינואר בנהריה, אנשים שם עדיין מדממים, בעלי עסקים לא קיבלו שקל פיצוי.

רועי כהן: לא היה באסון הכרמל שום דבר.

רועי כהן: השריפות, תרחיש לעזור לעסקים לא היה.

רועי כהן: עכשיו, שבעצם זה אסון כלכלי שאף אחד לא לוקח עליו אחריות, ודוח ביקורת המדינה, שאתה כרגע אמון על הוועדה הזאת, הציף בפני מקבלי ההחלטות פעם אחר פעם.

רועי כהן: ואני חייב לסיים עם הדברים שכתובים פה בדוח, ממצאי הדוח הזה והדוחות הקודמים של משרד מבקר המדינה, בעניין הסיוע לעסקים קטנים ובינוניים, הם מצביעים על כך שהממשלה אינה מייחדת לתחום זה את תשומת הלב הראויה ואינה עושה די לקידום העסקים הקטנים והבינוניים בישראל.

רועי כהן: זה לא אומר רועי כהן, נשיא להב, זה אומר מבקר המדינה, הוא שם לכם ככה תמרור אדום, ככה דגל בוהק.

רועי כהן: חברים, אתם לא שמים לב, נתפסתם עם המכנסיים למטה בכל מה שקשור לעצמאים ועסקים קטנים.

רועי כהן: לא היו דמי אבטלה לעצמאים, למרות שהיו כמעט 31 הצעות חוק, כולל הצעות חוק ממשלתיות.

רועי כהן: האנשים של מבקר המדינה היו אצלי, הם תפסו את הראש וראו כמה פעמים אנחנו שמנו תמרורי אזהרה.

רועי כהן: גם לנושא קרן הרכוש, שלא הייתה אפשרות לתת לאותם עסקים דרך קרן הרכוש והיינו צריכים להמציא את הפעימות האלה, פעימה ראשונה, פעימה שנייה, פעימה שלישית, ובינתיים אנחנו מפצים גוויות, לא אנשים, אנחנו מפצים אנשים שבעצם נגמרה להם האפשרות לכלכל את העסק שלהם.

רועי כהן: הרגע אמר תמיר, אני אומר לך שהתחזית הרבה יותר גרועה, היא מדברת על 87,000 עסקים שייסגרו עד סוף השנה.

רועי כהן: חברים, יש לכם הזדמנות כרגע, באמת בדיון הזה, לגרום לכך שאנשים במשרד האוצר ובכל מקום שצריך ייקחו אחריות.

רועי כהן: לא יכול להיות שישימו סוכנות לעסקים קטנים כדי שרק תהיה כותרת, הם צריכים לקבל סמכויות, הם צריכים לקבל אפשרות למעקב ובקרה, על רכש ממשלתי, על מכרזים.

רועי כהן: אתה יודע שאנחנו דרשנו, ואתה היית איתנו ביחד, חבר הכנסת שלח, דרשנו ש-20% מהרכש הציבורי יהיה דרך עסקים קטנים.

רועי כהן: למה זה לא קורה?

רועי כהן: זו הייתה המלצה של כל גורמי המקצוע.

רועי כהן: למה זה לא קורה?

רועי כהן: אתה יודע למה?

רועי כהן: כי אמרו לי באגף החשב הכללי: תשמע, אין לנו מעקב בכלל על כל הרכש, אין לנו, אנחנו לא יודעים לעשות מעקב אחרי כל הרכש הציבורי, איך אתה רוצה שנדע מה זה 20%?

רועי כהן: אתה מבין על מה אתה מדבר?

רועי כהן: בכל העולם, בארצות הברית קבעו 23%, הם מגיעים ל-22.9% יוצא דוח חמור של הסוכנות לעסקים קטנים שם שהיא כפופה לנשיא: איך הגעתם ל-22.9% ולא ל-23% רכש?

רועי כהן: אני באמת קורא לכם מדם לבי, זו ההזדמנות.

רועי כהן: אם לא נעזור כרגע לציבור העצמאים והעסקים הקטנים אנחנו נמצא את עצמנו במשק שהוא נכנס למיתון עמוק ולא תהיה אפשרות לעזור.

רועי כהן: אני מבקש - - -

עפר שלח: רועי, אם אתה יכול רק במיידי - - -

רועי כהן: ד"ר שלמה קרעי הוא תמיד – אני אומר את זה תמיד, הוא תמיד נכון לעזור לציבור העצמאים והעסקים, קח את הנושא הזה, אתה חלק ממפלגת השלטון, אין פה אופוזיציה ואין פה קואליציה, יש פה כרגע, אתה רואה - - -

סעיד אלחרומי: בעניין העסקים כולנו מפלגה אחת.

רועי כהן: זה לא קשור, לא לאופוזיציה ולא לקואליציה.

רועי כהן: באמת, זו קריאת השכמה, קחו את הנושא של העצמאים והעסקים הקטנים, שימו על זה את כל הפוקוס כי זה מנוע הצמיחה האמיתי.

רועי כהן: תודה רבה לך, חבר הכנסת שלח, שאתה פעם אחר פעם מעלה את הנושא הזה.

עפר שלח: רועי, טוב ששמת נקודה.

עפר שלח: רק שאלה אחת.

עפר שלח: אני מנסה להבין במיידי, הרי דנו פה, לא יודע כמה פעמים אתה ואני נפגשנו ודיברנו מאז שהתחיל המשבר הזה, במיידי, לאור הסיטואציה הנוכחית שאנחנו נמצאים בה, שגם השחרור של המשק יהיה הדרגתי מאוד, הדרגתי מדי לטעמי, אבל זה לא הסיפור פה, מה שניים-שלושה דברים הכי מידיים והכי ריאליים שצריך לעשות בשביל לעזור לעסקים הקטנים עכשיו.

רועי כהן: קודם כל כסף בחשבונות הבנק.

רועי כהן: ברגעים אלה עדיין זה רק בצורה כזאת או אחרת איזה שהיא מקדמה של 50% ואגב, המקדמה היא רק על הוצאות קבועות, היא לא על מענקי סיוע, על אותם 7,500 או 15,000 שקלים בעצם דמי קיום לאותם עסקים קטנים, זה עדיין לא הגיע ולא נמצא ואני דרשתי שגם זה יהיה חלק מהמקדמות, כלומר גם המענק הסוציאלי.

רועי כהן: דבר שני, לבטל את העניין הזה של החל"ת.

רועי כהן: כל העניין הזה של החל"ת מקריס את העסקים הקטנים.

רועי כהן: ברגע שהם משחררים את העובדים שלהם אין להם אפשרות אחרי זה לקלוט אותם מחדש.

רועי כהן: לקח ארבעה חודשים כדי להחזיר בחזרה את אותם עובדים.

רועי כהן: צריך לקבוע מנגנון של חל"ת גמיש.

רועי כהן: דבר נוסף שזועק לשמים, תראה איזה מנגנון מסורבל יצרו לפטור מארנונה, אתה צריך להיכנס ולהביא אישורים.

רועי כהן: למה לא לעשות את זה בדיוק כמו שהיה בפעם שעברה?

רועי כהן: רוחבי, שלושה חודשים פטור מארנונה, ספטמבר, אוקטובר, נובמבר, פטור מארנונה בדיוק כמו שהיה.

רועי כהן: עכשיו אתה צריך להגיש בקשה דרך הסוכנות לעסקים קטנים, אם תקבל את הטופס מרשות המסים, לא תקבל את הטופס, כן הרשות תחיל את הפטור מארנונה, לא תחיל.

רועי כהן: מה אתם מסבכים את העניין?

רועי כהן: פטור מארנונה זה הדבר הכי פשוט, העירייה נתנה פטור והיא משופה על ידי האוצר, למה לייצר מנגנונים?

רועי כהן: מה, אנחנו גנבים?

רועי כהן: אנחנו רמאים?

רועי כהן: מה הבעיה?

רועי כהן: אני לא מבין מה קרה פה.

רועי כהן: עכשיו, עוד נושא, עדיין ברגעים אלה עושים אכיפה על רישיונות עסק.

רועי כהן: תגידו לי, אתם השתגעתם?

רועי כהן: תאריכו את רישיונות העסק עד סוף 21', מה אתם באים לאנשים עכשיו מהגנת הסביבה, ממשרד הבריאות, הג"א?

רועי כהן: מה זה עכשיו?

רועי כהן: אנשים קורסים ואתם שולחים אליהם רישיון עסק?

רועי כהן: אנחנו רשמנו דרישות שאני אומר לך שאפשר לעשות אותם, זה לא דברים גדולים, זה גם כסף שנמצא, אנחנו נמצאים בתוך הכסף, הרי האוצר כבר הקצה את הסכומים האלה לכן מה שצריך זה לשחרר את החסמים, להוריד בירוקרטיה, להוריד רגולציה, לתת כרגע כסף בחשבונות הבנק, לתת לאנשים את האפשרות באמת לשרוד את התקופה הזאת, לטפל בנושא של ההמחאות החוזרות, שזה באמת לא יקריס את העסקים.

רועי כהן: יש לנו רשימה, אני מוכן לשלוח, אבל כרגע מה שאני באמת מבקש, חברים, תתעוררו, את הדבר הזה אי אפשר לדחות.

רועי כהן: זה לא יכול להיות ממשלת הדחיינות הזאת, לדחות עוד שבוע, עוד שבועיים, בינתיים עשרות עסקים נופלים בין הכיסאות וקורסים.

רועי כהן: כרגע צריך מיידי לטפל באותם עסקים ובעצם להביא פרויקטור כלכלי שיטפל אך ורק בנושא של המגזר העסקי והעצמאים והעסקים.

עפר שלח: חבר הכנסת קרעי רוצה לשאול אותך שאלה, תענה בקצרה.

שלמה קרעי: רועי, יש לי שתי שאלות קצרות.

שלמה קרעי: שאלה אחת, לפי מה שאני שומע מהציבור, שהעצמאים שבאמת העסקים שלהם סגורים באותם חודשים שבאמת נפגעו במחזור בהתאם לחוק דווקא קיבלו, זאת אומרת יש פה ושם בעיות, אבל הרוב מקבלים את מה שהקצינו, את אותו פיצוי על הוצאות קבועות ואת אותם מענקים סוציאליים לאורך החודשים עד היום.

שלמה קרעי: האם יש לך מידע אחר שאתה שומע שיש באמת כאוס כזה שלא מקבלים?

שלמה קרעי: זאת שאלה אחת.

רועי כהן: אני צריך להגיד את האמת, אין כאוס והאנשים באמת מקבלים את אותם הוצאות קבועות ומענקים סוציאליים, אבל צריך להבין שזה היה בזמן שאפשר היה לכלכל את העסק שלך, לצד הירידה במחזור יכולת לקבל את אותם מענקים והוצאות קבועות.

רועי כהן: ברגע שאתה נכנס לסגר אתה לא יכול לשרוד עם אי ודאות.

רועי כהן: בעצם מה שאתה אומר עכשיו, שאנשים עכשיו תלויים בחסדי המדינה כדי לשרוד וזה בלתי אפשרי.

שלמה קרעי: אבל זאת המציאות, רועי.

רועי כהן: זה בלתי אפשרי כי אתה חייב בסופו של דבר להזרים להם כסף למחזור.

שלמה קרעי: אבל זה מה שאנחנו עושים.

רועי כהן: לתת את המענקים כבר עכשיו.

רועי כהן: אתה לא יכול בצורה כזו או אחרת לדחות אותם לאמצע נובמבר או לדצמבר כדי לקבל את מה שמגיע להם.

שלמה קרעי: אני מסכים שזה צריך להיות מהיר ולכן יש מקדמות.

רועי כהן: שלמה, כל אלה שנפלו בין הכיסאות, העסקים החדשים, אנשים שיש להם שכירויות גבוהות, יותר מ-10%, כמו אולמות אירועים, כמו אטרקציות, כמו מסעדות גדולות שהשכירות זה רכיב גדול מאוד ולכן המענק של הוצאות קבועות הוא לא רלוונטי להם.

רועי כהן: צריך לייצר מנגנונים אחרים.

שלמה קרעי: רועי, אנחנו דווקא עברנו על דוחות כספיים של אולמות אירועים וראינו שרבע מיליון שקל בחודש בהחלט מכסה גם את השכירות הגבוהה שלהם.

שלמה קרעי: יכול להיות שיש כאלה שלא מקבלים 100%, אבל יש גם הרבה שמקבלים יותר.

שלמה קרעי: אבל בסדר, אני מסכים איתך שצריך להיות יותר מהיר ולכן, אני חושב, הכנסנו את המקדמות.

שלמה קרעי: יכול להיות שצריך להניע עוד יותר מהר את העגלה הזו ואת זה נעשה בוועדת הכספים, אדוני היושב ראש.

שלמה קרעי: רק שאלה נוספת, לגבי ההמחאות.

שלמה קרעי: אני שומע טענות ואני בהידברות גם עם הפיקוח על הבנקים, שבעצם להמשיך את הסיפור הזה שהמחאות לא נכנסות, שאפשר שהמחאות לא יכובדו יפגע בצורה דרמטית באמינות.

שלמה קרעי: תחשוב עליך כעסק שלך או עסקים אחרים שכבר יפחדו לקבל צ'קים, כי בעוד חודש-חודשיים יכול להיות שנהיה בעוד סגר ואז שוב פעם נגיד אפשר לא לכבד המחאות וכל האמינות בשוטף בעצם תיפגע.

שלמה קרעי: איך אתה נותן לפתרון העסקית של צ'קים?

רועי כהן: חבר הכנסת קרעי, בזמן שעסק עובד הצ'ק שלו צריך להיות מכובד, בזמן שהעסק שלו סגור ואין לו מחזור זה בלתי הגיוני לבקש ממנו שהוא יוכל לשלם את אותן התחייבויות שלו.

רועי כהן: ברגע שיש סגר אתה חייב לדחות לו את היכולת לעמוד בהמחאות.

רועי כהן: ברגע שהמשק עובד זה ברור שבמסחר עסקי בין בעלי עסקים ובין גורמים כאלה ואחרים, ברגע שעסק עובד הוא צריך לעמוד בהתחייבויות שלו, אבל ברגע שסגרת לו את העסק וכל ההוצאות ממשיכות ואין אף אחד שנתן לו מענה לתזרים שלו, איך אתה מצפה שהוא יעמוד בזה?

רועי כהן: ברגע שאתה מכניס לסגר אתה חייב גם במקביל לקבוע את זה, בין הזמנים ברור שלא צריך לגרום לכך שאנשים לא יכבדו המחאות.

שלמה קרעי: מה שאתה מציע זה לדחות את הפדיון של ההמחאות?

שלמה קרעי: לא להחזיר אותן, לדחות את הפדיון עד לאחר הסגר?

רועי כהן: נכון.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: שלמה, בסוף צריך לתת לכמה שיותר מהעסקים האלה לעבוד וזאת לא הייתה המדיניות בהחלטות הנוכחיות.

שלמה קרעי: בסדר, אתה יודע שיש לזה גורמים שלא היו תלויים - - -

עפר שלח: חלק גדול מהם כן.

עפר שלח: חבר הכנסת אלחרומי, אתה רצית להעיר.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב ראש.

סעיד אלחרומי: אני חושב שזה נושא מאוד חשוב וטוב שהדיון הזה מתקיים.

סעיד אלחרומי: אנחנו יודעים, כבר יש לנו ניסיון עם סגר כללי וכל מה שאמרו החברים ומה שהלינו עליו, מבירוקרטיה וכל הטעויות של העבר, צריך לעשות את המקסימום שלא ליפול בהם שוב.

סעיד אלחרומי: אבל אני רוצה להעלות נקודה של הפתיחה של העסקים הקטנים שמעסיקים שניים-שלושה אנשים.

סעיד אלחרומי: המשרד שלי נמצא בבאר שבע, בירת הנגב, אני עובר ליד דוכן פלאפל של איש שנמצא שם ויש לו אולי שניים-שלושה עובדים בסך הכול.

סעיד אלחרומי: אפשר מחוץ לדוכן הזה שאנשים יעמדו שני מטר - - -

עפר שלח: אני אמרתי את זה בפתיחה.

עפר שלח: בדיוק הזכרתי חנות פלאפל שהייתי בה אתמול.

שלמה קרעי: עפר, זה לא עבד.

שלמה קרעי: אני הייתי כשלא היה סגר והייתה בקשה לשמור מרחק, לא שמרו מרחק.

שלמה קרעי: הסתובבתי בכל הארץ, זה לא עוזר.

עפר שלח: שלמה, אם ישימו - - -

סעיד אלחרומי: אבל אותו שוטר - - -

עפר שלח: ויעמדו רק בפתיחה.

עפר שלח: אנשים לא רוצים להידבק בקורונה, תאמין.

סעיד אלחרומי: חברי קרעי, אותו שוטר שבא לאכוף את הסגירה של המקום הזה יכול לבוא ולאכוף גם את המרחקים האלה.

סעיד אלחרומי: אותו פקח של העירייה, שהסמיכו אותו, יכול להסתובב.

סעיד אלחרומי: אבל אנשים, או שפותחים בחצי דלת, או שסוגרים את זה ודרך הטלפון.

סעיד אלחרומי: זה צחוק, זה צחוק מעבודה ואנשים משלמים מחיר.

סעיד אלחרומי: לכן אנחנו צריכים לדרוש, אדוני היושב ראש, שהעסקים האלה של פחות מעשרה אנשים, כמה שיותר מהר לפתוח אותם, לא שם ההדבקה, תאמינו לי, גם בחברה הערבית.

סעיד אלחרומי: אני מכיר את זה.

סעיד אלחרומי: ביישובים הבדואיים, ראיתם את זה עכשיו, אנחנו כמעט כולנו, כל היישובים, ירוקים.

סעיד אלחרומי: אתם יודעים איפה היו ההדבקות בלקייה וברהט?

סעיד אלחרומי: רק בחתונות.

עפר שלח: נכון, כשאנשים מתקהלים.

סעיד אלחרומי: לא בעסקים ולא במכולת ולא במאפייה, רק בחתונות.

סעיד אלחרומי: כשהיו חתונות המוניות ולא אכפו את הפיזור שלהן קיבלנו את ההדבקה.

עפר שלח: אוקיי, אנחנו מתקדמים לאו דווקא לפי הסדר הזה, יש אילוצי זום.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את איילת נחמיאס ורבין מהתאחדות התעשיינים.

עפר שלח: איילת, שלום, אני מבין שאת צריכה עוד מעט לזוז, אז בקצרה, איך אתם, שאתם בסך הכול מייצגים תעשיינים גדולים, כי יהיו איתנו גם בעלי המלאכה בתוך הסיפור הזה?

איילת נחמיאס ורבין: אז קודם כל יש את בעלי המלאכה ויש לי המון כבוד אליהם.

איילת נחמיאס ורבין: תודה רבה, חבר הכנסת שלח, היינו גם יושבי ראש שדולת 'כחול לבן' ביחד בכנסת ה-20.

עפר שלח: נכון, וגם העצמאים.

איילת נחמיאס ורבין: ואני מכירה את יחסך לעניין ומאוד מאוד מעריכה אותו.

איילת נחמיאס ורבין: בעיקרון הייתי יכולה להסכים איתך ולהגיד, נכון, התעשייה – אני מייצגת, אגב בתוך התאחדות התעשיינים אני אחראית על הקטנים והבינוניים, אני בעצמי עומדת בראש מפעל בינוני, הייתי יכולה להגיד כן, אנחנו עובדים.

איילת נחמיאס ורבין: אז קודם כל אני רוצה להגיד לחברי רועי כהן, שהוא תמיד מדבר בהמון המון כאב, שרשרת הייצור במדינת ישראל לא עשויה, המפעל הוא בקצה, יש בדרך אליו המון המון עסקים קטנים שבלעדיהם הם לא יכולים להתקיים וכך בעצם גם מפעלים במדינת ישראל שעובדים ירדו במחזורים שלהם בין 70% ל-100%, במפעלים הקטנים והבינוניים.

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה רגע לנסות להיות מסודרת כי יש כמה דגשים שאנחנו חייבים להבין אותם.

איילת נחמיאס ורבין: קודם כל זה שאין אסטרטגיה זה ברור.

איילת נחמיאס ורבין: מה שקורה פה במגזר העסקי, ובמובן הזה, נכון, יש הרבה דברים שקורים בעולם גם, אבל האקורדיון הזה שאנחנו נסגרים ונפתחים, אני אומרת לכם בכנות שכשאנחנו התחלנו לבנות את מנגנון ההמשכיות העסקית מול משרד הבריאות אנחנו ידענו שכנראה יצטרכו סגרים ויהיו אילוצים כאלה ואחרים, אבל בסופו של דבר חייבים לזכור שבמקומות העבודה במדינת ישראל יש 1% של חולים, חבר הכנסת שלח, ולעומת זאת יש לנו 7% מבודדים בכל זמן נתון, כלומר 24,000 עובדים מהתעשייה כל הזמן מבודדים.

איילת נחמיאס ורבין: כלומר אנחנו עובדים ממילא באילוצים מאוד מאוד סבוכים כשהממשלה לא באמת מעמידה לרשות המגזר העסקי משאבים שמתאימים לגודל של המפעלים, ואני בטוחה שיוסי אלקובי, שמייצג את התאחדות בעלי המלאכה, יאמר את זה בצורה מאוד מאוד ברורה כי לו גם יש הרבה מאוד אנשים שאסור להם לעבוד כרגע.

איילת נחמיאס ורבין: אז קודם כל בואו נתחיל מזה שתהיה איזה שהיא אסטרטגיה שאנחנו נבין גם צפונה, וסליחה, חבר הכנסת שלח, שאני אומרת את זה, אני נמנית עם אלה שחוששים וחושבים שכנראה יהיו סגרים, קטנים אולי יותר, אבל נוספים, וזה אומר שאנחנו צריכים להתארגן, זה אומר שאנחנו צריכים להיות מסוגלים גם לדעת מה קורה, גם מבחינת תזרים המזומנים שלנו, ותמיר התייחס לזה קודם, ובצדק, אבל זה נכון גם בתעשייה, כי גם בעולם אנחנו סופגים ירידה בביקושים שאנחנו עוד לא יודעים מה יהיה בסופם, אבל גם יש לנו את כל המרכיב של העובדים.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו היינו כל הזמן עסוקים, חבר הכנסת שלח, בלדאוג לבריאות של העובדים שלנו, אלא מאי?

איילת נחמיאס ורבין: שעכשיו הגענו להסדר בנושא ימי הבידוד, זה היה ברור שאי אפשר יהיה לשאת את זה לאורך זמן, אני מקווה שהכנסת תמהר להעביר את זה, אבל גם צריך לדבר על קיצור ימי הבידוד.

איילת נחמיאס ורבין: צריך למצוא פתרון לדבר הזה כי אנחנו רואים שבעולם ימי הבידוד יותר קצרים.

איילת נחמיאס ורבין: אחרי שאמרתי את זה יש את נושא החל"ת.

איילת נחמיאס ורבין: יצרו מצב שבו נותנים רשת ביטחון לעובדים, זה בסדר, זה חשוב, אנחנו מאוד מאוד רוצים שלציבור הישראלי תהיה איזה שהיא מידה של שקט, אלא מה, חבר הכנסת שלח?

איילת נחמיאס ורבין: שזה גורם לאנשים לא לרצות לבוא לעבוד.

איילת נחמיאס ורבין: אני מוכנה לחתום על זה שרועי כהן יאמר לי את אותו הדבר.

איילת נחמיאס ורבין: זה לא שאתה רואה את זה רק לגבי התעשייה, אתה רואה את זה גם בעסקים קטנים ואחרים ואנשים לא רוצים לעבוד.

איילת נחמיאס ורבין: כלומר למרות שהיה הגיוני שאנחנו נהיה בשוק של מעסיקים, ובאמת אתה מכיר את עמדותיי הכלכליות, אנחנו אנשים שבאמת באמת דואגים לעובדים ודואגים לציבור שלנו, אבל אנחנו לא יכולים שאנשים לא רוצים לעבוד מצד אחד, ומצד שני כל המנגנון למשל של שימור עובדים שהממשלה החליטה עליו – אני אגיד את זה ככה, גם לא עושים מודל גרמני, הווה אומר שאנחנו שומרים על קשר עם העובדים שלנו וכל התשלומים הנוספים שצריכים להיות מועברים מהממשלה מועברים דרכנו, ומהצד השני, כשרוצים לתת לנו מענק שימור עובדים, שזה יפה ואני מעריכה את זה, אנחנו עוברים גיהינום של מנגנונים בירוקרטיים שאתה אפילו לא יכול ליהנות מזה אם אתה לא פיטרת כי באמת התעשייה פיטרה בשוליים.

איילת נחמיאס ורבין: אגב, לא אחת אנחנו נתנו לעובדים שלנו חל"ת משום שהם היו מאוד מאוד לחוצים.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו לא רצינו לתת להם חל"ת, אבל אנחנו מתחשבים בצרכים, בחששות שלהם ובפחדים שלהם.

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה לסיים בשני דברים שיהיו ברורים.

איילת נחמיאס ורבין: אם לא תהיה פה אסטרטגיה על איך הכסף מועבר, למי ובאיזה תנאים ואנשים יידעו לצפות קדימה מה קורה, כמו שאמר במובן הזה רועי כהן, אני מסכימה לחלוטין, אני חושבת שאת עומק המשבר אנחנו לא רואים עכשיו, את עומק המשבר אנחנו נראה בערך בעוד חצי שנה, שמונה חודשים, אז אנחנו נראה את השבר הגדול.

איילת נחמיאס ורבין: כלומר אם לא יהיה מצב שמכאן ואילך אנשים יודעים למה הם יכולים לצפות, אפילו כרצפה, אנחנו נהיה בבעיה.

איילת נחמיאס ורבין: והדבר השני, שאי אפשר לא להתייחס פה, חבר הכנסת שלח, ואני לא יודעת אם שמת לב שרועי דיבר בדברים שלו, מדינת ישראל לא אוהבת מיוצר בישראל.

איילת נחמיאס ורבין: וכשאני מדברת על מדינת ישראל אני לא מדברת על אזרחי מדינת ישראל, אני מדברת על ממשלת ישראל, כי אנחנו מנהלים מאבקים בלתי סבירים ובלתי הגיוניים בעידוד רכישת תוצרת ישראל, כחול לבן.

איילת נחמיאס ורבין: בעניין הזה עומדים המעסיקים יחד עם ההסתדרות ביחד, כי לדברים האלה יהיה מחיר מאוד מאוד כבד, אנחנו נלחמים על רכש כאילו, אני לא רוצה להגיד כאילו התעשייה היא האויב של הממשלה, אני לא חושבת שזה המצב, אבל אתה רואה ואתה מכיר את זה, חבר הכנסת שלח, המכרזים שיוצאים הם עדיין מכרזים, גם בימינו אלה, לא נדבר לפני הקורונה, לא השתנה שום דבר אחרי הקורונה, אנחנו נדרשים בעצם בדיוק לאותם מאבקים.

איילת נחמיאס ורבין: בדיוק כמו שאנחנו ממשיכים להיאבק בבירוקרטיה הלא סבירה פה, ובאמת עם כל הכבוד לבירוקרטיה, יש לי, אני מבינה באסדרה, לא יכול להיות ששום דבר לא השתנה פה.

איילת נחמיאס ורבין: בכל העולם יש הרבה יותר כבוד לתעשייה מקומית וייצור מקומי ובישראל כאילו שום דבר.

איילת נחמיאס ורבין: לכן באמת, שוב, אני רוצה גם שיהיה ברור שאנחנו מאוד מאוד מזדהים עם העסקים שלא יכולים לעבוד בעת הזאת, אני רואה את החנויות סגורות נשבר לי הלב, אבל העוגן הזה שנקרא תעשייה, במיוחד זאת הקטנה והבינונית, היא לא עד כדי כך עמידה ולא יכול להיות שאנחנו לא נמצא פתרונות בשבילה, ייעודיים, שמתאימים גם ליצרנים האלה.

איילת נחמיאס ורבין: תודה רבה.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: תודה רבה, איילת.

עפר שלח: אני מבקש לעבור להתאחדות המלאכה והתעשייה בחיפה והצפון, או רוית גרוס או יוסי אלקובי.

יוסי אלקובי: כן, אדוני היושב ראש, תודה על הזימון.

יוסי אלקובי: כפי שאתה יודע, המצב שלנו הוא לא בכי טוב, למרות ששמעתי עכשיו מחברת הכנסת לשעבר, איילת, שאמרה שהגיעו להסדר בנושא של הבידוד.

יוסי אלקובי: אנחנו לא הגענו להסדר הזה, אנחנו לא שמה.

יוסי אלקובי: היו צריכים בכל זאת לשתף אותנו כי אנחנו היינו גם חלק מהעותרים בנושא הבידוד ולצערי הרב התעשיינים ניגשו לבד כי לתעשיינים יש את היכולות, יש להם את המשאבים, יש להם את הכול, לעסקים הקטנים הבינוניים, אותם אני מייצג, גברתי איילת, הם אנשים קשי יום, הבעיות שלהם קשות מנשוא, הם לא יכולים לעמוד בנושא הבידוד.

יוסי אלקובי: עסק קטן שמעסיק עשרה, 15, 17, שבעה, שמונה עובדים, כשחלק מהם יוצא לבידוד אז העסק הזה הוא סגור.

יוסי אלקובי: לא רק שהוא סגור הוא גם לא מרוויח, הוא גם לא מייצר והוא גם נכנס לבעיה.

יוסי אלקובי: לא רק זאת, גם המעסיק הקטן, אין לו שום זכויות.

יוסי אלקובי: אין לו שום דבר, הוא לא מקבל שום הקלה, הוא לא מקבל שום דבר.

עפר שלח: יוסי, העסקים שאתה מייצג - - -

יוסי אלקובי: אני חושב שבאמת תעבירי לממונים עלייך, לנשיא שלך, שהגישה והדרך שבה הוא פעל - - -

איילת נחמיאס ורבין: יוסי - - -

עפר שלח: עם כל הכבוד, חברים, הבנו את הנושא, זה לא הנושא העיקרי שעליו התכנסנו.

עפר שלח: יוסי, תהיה איתי.

יוסי אלקובי: לחלק ולהטיל עוד מס כזה על העסקים הקטנים, אני חושב שזה לא נכון לעשות, אני חושב שזו טעות מרה.

עפר שלח: יוסי, תהיה איתי.

עפר שלח: אני לא רוצה להיכנס לפינה של הבידוד, זה לא הדבר המרכזי שעליו התכנסנו, אנחנו שמענו את זה, הנקודה הובנה.

עפר שלח: אני רוצה לשאול אותך, מבין העסקים שאתה מייצג, שמאוגדים בהתאחדות שאתה עומד בראשה, איזה אחוז מהם סגורים עכשיו?

יוסי אלקובי: היום קרוב ל-30% סגורים, המתכת עדיין, הנגרות עדיין, כי זה כפופי בנייה, אני מדבר על מכוני היופי, שהם אצלנו, שזה הספרים וקוסמטיקאיות וזה, זה קרוב ל-40,000 עסקים שמעסיקים עוד איזה 150,000, 200,000 עובדים, אלה סגורים לגמרי.

יוסי אלקובי: העסקים שאותם אני מייצג, גם מתכת, עיבוד שבבי, שתומך תעשייה ביטחונית עדיין עובדים, כמובן לפי הוראות התו הסגול, כולנו עובדים לפיו, ממושמעים, לא תשמעו מאיתנו שום דבר שאנחנו חורגים מהנושא הזה.

יוסי אלקובי: אבל המכה הגדולה זה לאותם ספרים, אותן קוסמטיקאיות, אותו איפור קבוע, שהיום יושבים בבית, כבר בסבב השני, כבר אין להם יכולת לשאת עוד, הם במצב קשה.

יוסי אלקובי: ואני אגיד לכם יותר מזה, כאשר נתנו הוראה לשיננית, מה זה שיננית?

יוסי אלקובי: אמרו לי שזה רפואי, לא, לא נכון.

יוסי אלקובי: שיננית זה טיפול בשמירת השן, הם קיבלו הנחיה שהם חריגים ויכולים לעבוד.

יוסי אלקובי: אם הם יכולים לעבוד, אותה קוסמטיקאית ואותו ספר – אני אומר לכם, לא הייתה הדבקה ולו אחת אצל אנשי היופי.

יוסי אלקובי: לא הייתה הדבקה כי הם עובדים לפי הוראות, הם עובדים נכון, הם עובדים מסודר, מזמינים לפי תור, מגיע אחד אחד.

יוסי אלקובי: אני אומר לכם, אני רואה את האנשים האלה, כל הכבוד, עובדים נהדר.

יוסי אלקובי: בואו נראה את כל אלה שרואים בטלוויזיה, כל השדרניות בטלוויזיה, הן מגיעות מאופרות והן מגיעות עם פן והן מסודרות, אני חושב שהן לא עושות את זה לבד, הן מזמינות אליהן הביתה ועושים דברים חריגים.

יוסי אלקובי: אז אני חושב שצריכים לאפשר.

יוסי אלקובי: כי יש גם חד הוריות, יש גם אנשים במצב שפתחו רק לפני שנה ולפני חצי שנה את העסק הקטן שלהם והם נמצאים במצב מאוד מאוד קשה.

יוסי אלקובי: אני חושב שפה צריך באמת לבדוק את הדברים ולתת את הדעת בצורה נבונה, נכונה, עניינית ולהציל הרבה בתי אב, הרבה משפחות שבאמת היום הגיעו לפת לחם.

יוסי אלקובי: תודה, אדוני היושב ראש.

עפר שלח: הנקודה שאתה מעלה היא פשוט מדהימה כי שיננית, ולא שאני בעד שיסגרו את השינניות, אבל שיננית זה עוד מותז רוק מהפה בתהליך, זאת אומרת זה עוד הרבה יותר מועד להדבקה מאשר קוסמטיקאית או ספר.

עפר שלח: הדבר הזה, כמו שאתה אומר, אין שום בעיה, דווקא במקומות האלה אפשר להזמין מראש, אפשר לקבוע ריווח בין אנשים.

עפר שלח: אנשים בסוף, ההתייחסות לזה כאילו המטרה של אנשים זה להידבק בקורונה ואנחנו צריכים לעצור אותם מזה היא התייחסות עקומה.

עפר שלח: אנשים לא רוצים להיות חולים והם יידעו לעבוד באופן הנכון.

עפר שלח: עכשיו יש פה עוד בעיה שאתה נוגע בה, והיא גם עלתה אתמול כשביקרתי אצל ספר, והיא בגלל שמחזור הזמן של העסקים האלה, זה עסקים שבאופן טבעי, בימים רגילים, נפתחים ונסגרים בתדירות די גדולה הרבה מהם נופלים בין הכיסאות בעניין הפיצויים כי למשל הם נפתחו רק בשנה האחרונה או רק לקראת סוף 19'.

עפר שלח: זה נכון מה שאני אומר שהבעיה הזאת עדיין לא נפתרה?

עפר שלח: שהעסקים האלה, שאין להם מחזור להראות מסוף 19' תחילת 20'?

יוסי אלקובי: נכון.

יוסי אלקובי: הדבר הוא הרי ברור.

יוסי אלקובי: אני לא נגעתי בעוד משהו.

יוסי אלקובי: דרך אגב, בקופות חולים מכבי ועוד מספר קופות חולים יש טיפולים שהם יכולים לסבול דיחוי לאחרי הסגר.

יוסי אלקובי: יש הרבה טיפולים שיכולים לסבול וגם שם נתנו אישור, שעל זה ישנה צעקה לא קטנה, אבל אני בולם.

יוסי אלקובי: ביקשתי מכל הספרים ומכל אנשי היופי להירגע, אני נגד הפגנות, אני לא רוצה שייצאו לרחוב, אני לא רוצה שיעיפו למעלה בלונים שחורים.

יוסי אלקובי: שייצאו לתקשורת, שידברו, שייתנו את צעקתם.

יוסי אלקובי: יש הרבה עבודה מאחורי הקלעים של הרבה אנשים שמקבלים טיפולים ושלא רואים אותם.

יוסי אלקובי: בשביל זה אני מבקש ואני עומד על זה, כי הם רצו להפגין ואמרתי בשום אופן.

יוסי אלקובי: ביום שייצאו להפגנה אני מוציא אותם מההתאחדות, אני מוותר עליהם, תישמעו להוראות משרד הבריאות, תישמעו להוראות הממשלה, אנחנו נמצאים במדינת חוק ואני רוצה סדר, אבל נא להסתכל טוב טוב מה קורה מסביב ולתת את הדעת בצורה נבונה, למקבלי ההחלטות.

יוסי אלקובי: אני חושב שיש כנסת והאנשים שיושבים שם הם אנשים חכמים, הם לא הגיעו לשם בזרם של פלג מים, הם הגיעו לשם בגלל הכישורים שלהם, חלק מהם, ואנחנו מביאים את הדברים, מגישים ניירות עמדה, עושים כל דבר בשביל להיטיב עם האנשים שאותם אני מייצג.

עפר שלח: תודה רבה, יוסי אלקובי.

עפר שלח: אני מבקש לסיום הסבב שלנו בשטח להעלות את עורך דין גרא קאושנסקי מהתאחדות בוני הארץ.

גרא קאושנסקי: שלום רב, תודה רבה.

גרא קאושנסקי: לא כולם יודעים, אבל 90% מהקבלנים הם מעסקים קטנים ובינוניים.

גרא קאושנסקי: העסקים האלה נאלצים להתמודד עם בירוקרטיה סבוכה, יום יומית, שפוגעת ביכולת שלהם להתמודד במכרזים ולהגדיל את התחרות והופכת את ענף התשתיות ואת הבנייה החוזית הציבורית לענף בסיכון גבוה.

גרא קאושנסקי: קחו למשל את מוסר התשלומים, חוק שנחקק ב-2017, נדמה לי, לפני מספר שנים, לפני שלוש שנים, משום סיבה, לא כלכלית, לא מקצועית, לא מוסרית, החריגו את הקבלנים והפכו את הגופים האלה, את העסקים הקטנים והבינוניים, לגופים מממנים של המדינה.

גרא קאושנסקי: זה מצב אבסורד שאנחנו לא מצליחים להתמודד עם זה ולא מצליחים להבין - - -

עפר שלח: מה זאת אומרת?

עפר שלח: משרדי ממשלה או גופים מדינתיים שמשלמים לאנשים שאתה מייצג לא מחויבים להעביר את הכסף תוך פרק הזמן שנקבע בחוק?

גרא קאושנסקי: החריגו בחוק את הקבלנים, במקום תשלום של 30 יום זה 85 ימים.

עפר שלח: למה?

עפר שלח: בגלל צורת תזרים הכספים בענף הבנייה?

גרא קאושנסקי: לצערי הרב אין שום סיבה, באמת, לא מקצועית, לא מוסרית ולא כלכלית.

גרא קאושנסקי: הטענה שלהם בגדול שזה חשבון מורכב, אבל זה ממש לא חשבון מורכב, זה חשבונות שוטפים.

גרא קאושנסקי: תמיד אפשר, גם אם טעית בחשבון מסוים, אתה תמיד יכול לעצור.

גרא קאושנסקי: יש ערבויות שמחזיקים לקבלנים, יש כספי עיכבון שמחזיקים לקבלנים.

גרא קאושנסקי: באמת אין שום סיבה, אין שום הצדק להחריג את הקבלנים מחוק מוסר התשלומים.

גרא קאושנסקי: זה אבסורד, אנחנו לא מצליחים להבין למה עשו את מה שעשו.

גרא קאושנסקי: אני רוצה גם להזכיר שהמדינה כמדינה, משרדי הממשלה, משלמים תוך 30 יום, הנושא הזה מוסדר בחוזה המדף שלהם ובחוק הם החריגו את הקבלנים.

גרא קאושנסקי: זה משהו שהוא בלתי סביר, בלתי הגיוני, בוודאי לא מוסרי ובטח לא בתקופה שאנחנו נמצאים בה היום.

גרא קאושנסקי: אני חייב לפתוח רגע סוגריים, משרדי הממשלה כן מנסים היום להקדים את התשלומים, אבל, כמו שאמרתי, מוסר התשלומים של המדינה, לפחות בחוזה המדף, קבוע ל-30 יום והוא סביר, אבל יש לנו עוד 40% מהענף, סדר גודל של עוד איזה 15 מיליארד שקל בשנה, שזה עיריות ותאגידים שלהם ששם משלמים שוטף 90, זאת אומרת שלושה חודשים הקבלנים נאלצים להיות גוף מממן של המדינה.

עפר שלח: אבל שלטון מקומי, לדעתי, לא כפוף לחוק מוסר התשלומים.

עפר שלח: אני מכיר תיקוני חקיקה שנועדו להכניס את זה, אבל אני לא זוכר שמשהו מזה עבר בשנייה שלישית, זה נכון?

גרא קאושנסקי: לא, המועצות והעיריות כולם בתוך החוק, רק לגביהם החריגו את התשלומים עבור הקבלנים ל-85 ימים.

גרא קאושנסקי: זאת אומרת עירייה או מועצה היום יכולה לשלם לקבלן שוטף 85 יום.

גרא קאושנסקי: שוב, בלי סיבה.

גרא קאושנסקי: אני מבין את העיריות, וזה בסדר, די בצדק, כי את המימון הם מקבלים מהמדינה.

גרא קאושנסקי: בשיחות שלי עם העיריות נאמר לי לא פעם ולא פעמיים, ברגע שהם יקבלו את הכסף במועדים יותר קצרים מהממשלה אין שום בעיה להעביר יום אחרי או יומיים אחרי לקבלנים.

גרא קאושנסקי: המדינה בעניין הזה קצת עומדת על הרגליים האחוריות ובאמת אני לא מצליח להבין מדוע לא ניתן להזרים את הכסף מוקדם יותר.

גרא קאושנסקי: שוב פעם, אנחנו מדברים על חשבונות שוטפים, אז תמיד, אם הייתה טעות, אפשר לעלות בחודש הבא, יש חשבון נוסף שנסגר אחרי חצי שנה בענף שלנו, יש ערבויות, יש כספי עיכבון, ולכן באמת לא ברור.

גרא קאושנסקי: אם לא די בכך אז יש פה חסם נוסף של יציאה למכרזים.

גרא קאושנסקי: היום מזמיני העבודה אוהבים לצאת במכרזים גדולים.

גרא קאושנסקי: במקום לפצל מכרזים ולאפשר לקבלנים נוספים להתמודד הם מעדיפים לצאת במכרז גדול יותר וחבל מאוד, פשוט חבל.

גרא קאושנסקי: במקום להרוויח מימון יותר זול או להתקשר עם מספר קבלנים ולחזק אותם הם מעדיפים לצאת במכרז אחד גדול.

גרא קאושנסקי: ריבוי החוזים שיש לנו בענף.

גרא קאושנסקי: יש לנו מאות מזמיני עבודה היום, לכל מזמין עבודה יש חוזה משלו, חוזים בלתי סבירים, לא הוגנים, נוטים לטובת המזמין.

גרא קאושנסקי: בתנאים המסחריים האלה קשה מאוד לקבלנים קטנים ובינוניים להסתדר.

גרא קאושנסקי: בעניין הזה המדינה חייבת חייבת לפעול כפי שהיא עשתה במשרדי הממשלה וקבעה חוזה מדף ממשלתי, הנושא הזה חייב להיות בכל הענף.

גרא קאושנסקי: עוד נקודה אחת, וזה גם במכרזים, אנחנו נתקלים בתופעה של מזמיני עבודה שנוטים לקבוע תנאים, גם פיננסיים וגם מקצועיים, מאוד גבוהים.

גרא קאושנסקי: אנחנו לא מצליחים להבין מאיפה זה נובע כי בסוף בסוף התנאים האלה גורמים לפגיעה בתחרות וזה גם מעמיס עלות נוספת על הפרויקט, אנחנו לא מצליחים באמת להבין, עם כל הרצון שלנו להסביר, זה לא נקלט תמיד בצד השני וחבל.

גרא קאושנסקי: ככה לסיכום, כל מה שמניתי היום, כל החסמים האלה שהזכרתי, לצד זה יש עלות, עלות משקית גבוהה, מיותרת, שבסוף נופלת על ציבור משלמי המסים, וחבל.

גרא קאושנסקי: חבל.

גרא קאושנסקי: את כל הנושאים האלה אפשר לפתור, בכלום זמן, תוך חודש ימים אפשר לגמור את כל הנושאים האלה ולאפשר לעסקים הקטנים והבינוניים האלה להתמודד במשק, בענף, ומי שירוויח זה הציבור.

גרא קאושנסקי: תודה רבה.

עפר שלח: מאה אחוז, תודה, המסר הועבר.

עפר שלח: נתחיל לנסות לקבל תשובות.

עפר שלח: משרד הכלכלה, נעמי היימין רייש.

עפר שלח: המצוקה ידועה, הבעיות ידועות, תשובותיכם, לא לנו, אלא לעסקים הקטנים והבינוניים שבהם אתם מטפלים.

נעמי היימין רייש: בסדר גמור.

נעמי היימין רייש: ראשית אני אתחיל באופן כללי מהדיון על הסגר ולאחר מכן אני אתייחס לנקודות שעלו בדוח מבקר המדינה.

נעמי היימין רייש: הסגר וגם בכל מהלך ההגבלות, כל התקופה של הקורונה האחרונה ובהקשרים של ההגבלות והסגר הסוכנות ומשרד הכלכלה באופן כללי מייצגים באופן שוטף ועקבי את מצב העסקים הקטנים בישראל, והתעשייה הגדולה, זה המשרד בכללו.

נעמי היימין רייש: התפיסה שלנו היא שלצד ההגבלות והצעדים שצריך לנקוט כדי לצמצם את התחלואה ולהקטין את מצב ההדבקות, במיוחד עכשיו, צריך להסתכל באופן דיפרנציאלי על המשק, עסקים שבהם אין סיכונים של הדבקות, לאפשר להם לפעול, את ההגבלות להטיל בצורה כמה שיותר מצומצמת ולשחרר בצורה שהיא הגיונית מבחינה כלכלית ותאפשר למשק לפעול.

נעמי היימין רייש: זו תפיסת העולם שלנו ואנחנו פועלים ככה מרמת השר ועד רמת הפקידות.

נעמי היימין רייש: הדברים ידועים, על השולחן, ובכל הדיונים שמתקיימים בשיח הפנים ממשלתי זו העמדה שאנחנו מציגים.

עפר שלח: יש לי שאלה, נעמי.

עפר שלח: כי זה שזו עמדתכם, א', זה טוב, ו-ב', זה ידוע, האם אתם מצטיידים לקראת דיון כזה בסט של נתונים, למשל הדבקות מאותרות שאכן היו אצל סוג העסקים שאנחנו מדברים עליהם, חנויות קטנות, מספרות או קוסמטיקה וכן הלאה?

עפר שלח: כדי שתוכלו לבוא ולא רק להגיד, שזה ברור שכל אחד מדבר מהפוזיציה שלו, משרד הבריאות רוצה להוריד את התחלואה, אתם רוצים לשמר את הכלכלה, זה בסדר גמור, אלא שיהיה להם איזה שהוא ארגומנט שיכול להכריע אולי את הדיון או להטות את הדיון?

עפר שלח: כי ברגע שכל אחד שם את עמדתו, מאה אחוז, אנחנו גם יודעים איזה שיקולים מכריעים בסוף, אבל משהו שהוא נותן יותר תוקף לעמדה שלכם.

נעמי היימין רייש: קודם כל גם אנחנו רוצים להוריד את התחלואה.

נעמי היימין רייש: צריך להבין שברגע שאנחנו נמצאים ברמות תחלואה גבוהות אז גם המשק לא יכול לתפקד בצורה סבירה ושגרתית, המטרה שלנו היא להגיע לשגרת קורונה, לחזור לרמזור ובשביל זה צריך כן לנשוך את השפתיים ולצאת מהסגר בצורה אחראית ומדורגת.

נעמי היימין רייש: זה לטובת כולנו כדי שלא ניכנס עוד פעם לסגר נוסף כי זה הדבר שאנחנו הכי רוצים למנוע אותו.

נעמי היימין רייש: זה אחת.

נעמי היימין רייש: שתיים, יש לנו נתונים כלכליים לגבי ההשפעות של הענפים על המשק והפגיעה במשק כתוצאה מסגירה של הענפים האלה.

נעמי היימין רייש: נתונים על הדבקות, אין ברשותנו נתונים אחרים ממה שיש למשרד הבריאות והנתונים שיש למשרד הבריאות, ככל הידוע לי, מבירורים שעשיתי איתם, זה נתונים של חקירות אפידמיולוגיות שהם נתונים חלקיים, קשה לשקף את התמונה המלאה של ההדבקות מבלי שעושים ככל הנראה שימוש באיכונים לצורך זה.

נעמי היימין רייש: אז אם עושים חקירה אפידמיולוגית לבן אדם והוא יודע שהוא היה במקום כזה, במקום אחת, שתיים, שלוש, ארבע, אבל הוא לא זוכר איפה הוא נדבק, או שהוא חושב שאולי הוא נדבק שם, זה נתון שהם כן מצליחים להוציא ממנו איזה שהוא מידע, ראינו טבלאות של נתוני הדבקות, אבל אלה נתונים מאוד חלקיים ולכן עיקר התפיסה של הסיכונים כרגע עובדת לפי התיאוריה של מקומות שבהם אין מסכה וחללים סגורים הם מקומות שהם יותר מועדים להדבקות לעומת מקומות פתוחים או מקומות שבהם אפשר לעטות מסכה או מקומות שבהם אפשר לשמור על קפסולות, כל העקרונות האלה.

נעמי היימין רייש: לכן אין לי נתונים אחרים מאשר משרד הבריאות לגבי ההדבקות ואני חושבת, לפי הבנתי, שהנתונים שקיימים ומסתובבים הם גם כן חלקיים.

עפר שלח: ההערכות הקשות שהשמיעו בפנינו גם תמיר ברלקו וגם רועי כהן לגבי מספרים כמו 67,000 או 87,000 עסקים שייסגרו, אתם מכירים אותם?

עפר שלח: אלה גם האומדנים שלכם?

נעמי היימין רייש: כרגע ממה שאנחנו רואים דווקא נתוני הסגירה הם לא משקפים את עומק הקושי, הם לא מלמדים אותנו על זה, כי הם לא חמורים יותר מאשר בעבר, אין עלייה.

נעמי היימין רייש: יש לזה גם הסברים כאלה ואחרים, לדוגמה שעסק שרוצה להמשיך ולקבל מענקים הוא לא יסגור את עצמו, או שאולי הוא סוחב עוד, זאת אומרת זה לא משהו שאנחנו רואים אותו עכשיו, את נתוני הסגירה הרשמיים.

עפר שלח: בעיות, נקודות ספציפיות שהועלו על ידי נציגי העסקים הקטנים והבינוניים, סוגיית הארנונה, סוגיית פירעון הצ'קים הדחויים וכן הלאה, אתם בשיח על זה?

עפר שלח: את יכולה לתת איזה שהיא תקווה לאנשים האלה שאיזה שהוא פתרון הולך ומתקדם?

נעמי היימין רייש: לגבי ארנונה, אנחנו מפעילים את הכלי של ההנחות של הארנונה.

נעמי היימין רייש: אנחנו מתחילים בו ממש בימים אלה.

נעמי היימין רייש: אפשר להתחיל להגיש בקשות.

נעמי היימין רייש: המנגנון שנוצר, הממשלה החליטה שזו הדרך שבה היא רוצה לתת את הפיצוי לארנונה, כדי למקד את הסיוע לעסקים שנפגעו.

נעמי היימין רייש: ההנחה הקודמת שהייתה היא הייתה רוחבית והיא ניתנה לעסקים בין אם הם נפגעו ובין אם הם לא נפגעו.

נעמי היימין רייש: נכון שהיתרונות של זה הם שמדובר במשהו שהוא פשוט וקל לתפעול, אבל בעצם ההוצאה הייתה מאוד גדולה, לא משהו שאפשר להחזיק אותו לאורך זמן אם רוצים באמת להתמקד בעסקים שזקוקים לסיוע ונפגעו.

נעמי היימין רייש: אנחנו נעשה את זה, אנחנו נעשה את זה בצורה הכי יעילה שאנחנו יודעים לעשות, הסוכנות יודעת לעבוד בצורה יעילה באופן משמעותי לעומת מקומות אחרים, יש לנו ניסיון בהפעלה של כלים, לכן אנחנו מקווים שזה יעבור חלק כמה שיותר.

נעמי היימין רייש: אנחנו כמובן בשיח עם כולם, אנחנו בקשר עם כל הארגונים, אנחנו בקשר יום יומי עם רועי, שמייצג נאמנה את מגזר העסקים הקטנים והבינוניים, ועם התאחדות המלאכה והתעשייה והתאחדות התעשיינים ועם התאחדות הקבלנים, עם כולם אנחנו בקשר ואנחנו שומעים ואנחנו מאוד קשובים לכל הקולות שנשמעים ויודעים לייצר פתרונות במסגרת האפשר והנכון תוך כדי תנועה.

נעמי היימין רייש: לכן אנחנו יוצאים עם זה לדרך ואנחנו מקווים שזה יעבור כמה שיותר חלק.

נעמי היימין רייש: לגבי הצ'קים.

נעמי היימין רייש: בסיבוב הקודם הדחיות שניתנו לצ'קים חוזרים זה היה כתוצאה משיח שלנו שהיה מול בנק ישראל ומול משרד המשפטים, שהעלינו את הנושא הזה ואמרנו שיש פה בעיה שצריך להתמודד איתה, עם הצ'קים החוזרים, גם מבחינת האם הם נספרים לעניין של מסגרות האשראי וגם לחיווי אחר כך בנתוני האשראי של העסקים, שזה משהו שצריך לתת עליו את הדעת.

נעמי היימין רייש: אנחנו נבדוק שוב את הנושא, כי באמת, כמו שנאמר, יש לזה שני צדדים, יש לזה את הצד שנותן ואת הצד שמקבל, שניהם יכולים להיות עסקים קטנים, שניהם יכולים להיות בקשיים, יש לזה השלכות על רמת האמון שקיים במשק בצ'קים.

נעמי היימין רייש: זו סוגיה שהיא חשובה והיא רגישה ואנחנו מטפלים בה ונבדוק איך אפשר לסייע עכשיו.

עפר שלח: אוקיי.

עפר שלח: רק נקודה או שתיים שעולות עוד מדוח המבקר.

עפר שלח: אני ציינתי קודם, בשיח עם אנשי המבקר, שבמדד הבינלאומי הזה שהוצג ראינו את הקושי, את מענק האשראי של העסקים הקטנים והבינוניים עוד לפני הקורונה.

עפר שלח: מה אתם עשיתם בעניין או מה אתם עושים בעניין?

עפר שלח: כי כמובן אותו מחנק רק החמיר כתוצאה מהקורונה כי זה הפך חלק לא קטן מהעסקים הקטנים והבינוניים לעסקים בסיכון.

נעמי היימין רייש: לגבי האשראי, הקרן בערבות מדינה, שהיום כולם מכירים אותה מהקורונה, היא קיימת הרבה לפני והמטרה שלה היא בדיוק לתת מענה לעסקים שלא מקבלים אשראי באופן רגיל מהבנקים.

נעמי היימין רייש: בבחינות שאנחנו עושים לקרן באופן שוטף ובביקורת שאנחנו עושים עליה אנחנו רואים שמדובר בקרן תוספתית, זאת אומרת שהעסקים שמקבלים הלוואות בקרן בערבות מדינה אלה עסקים שאמרו שהם לא הצליחו לקבל הלוואות רגילות במערכת הבנקאית, או קיבלו סכומים יותר נמוכים כאשר הם ניגשו בלי הקרן, לכן מבחינתנו זה כלי אחד שאנחנו מעמידים אותו לרשות העסקים בנושא האשראי והוא נותן מענה לאותם עסקים בדיוק שרצינו להגיע אליהם.

נעמי היימין רייש: אנחנו רואים שאחוזי הדיפולט בקרן הם הרבה יותר גבוהים מהדיפולט במערכת הבנקאית ולכן מדובר בהכרח בעסקים שהם יותר מסוכנים למערכת הבנקאית.

נעמי היימין רייש: בנוסף אנחנו עובדים על יצירת פתרונות אשראי חוץ בנקאיים כדי שייתנו מענה נוסף.

נעמי היימין רייש: העסקים הקטנים כמעט שלא מקבלים מענה מהמערכת החוץ בנקאית ואחת מהמטרות שלנו היא לספק כלים בזירה הזאת.

עפר שלח: כן, היה פה דיון בוועדה הזאת על המערכת החוץ בנקאית ואנחנו ראינו שפשוט היא לא שחקן במשחק בגלל כל מיני קשיים בירוקרטיים, בגלל כל מיני דברים שמעמיסים.

עפר שלח: היא רוצה להיות שחקנית במשחק והיא פשוט לא.

נעמי היימין רייש: זה נושא שהוא מטופל, הוא בראשית דרכו.

נעמי היימין רייש: יש לנו קרן הלוואות חוץ בנקאיות, קרן אשראי חוץ בנקאי שעובדת ויש כלים נוספים שאנחנו מפתחים אותם.

נעמי היימין רייש: זה נושא שהוא בפיתוח, זו אחת המטרות שלנו, אנחנו עובדים על זה יחד עם החשב הכללי באופן צמוד, ביחד עם האוצר ועם כל השותפים שלנו, עובדים כדי לייצר באמת אלטרנטיבה בערוץ החוץ בנקאי.

נעמי היימין רייש: אפשר להקדיש לזה דיון נוסף, אבל זה משהו שהוא נמצא בעבודה.

נעמי היימין רייש: אני רוצה, ברשותך, להתייחס גם לנושא המכרזים כי זה תחום שאנחנו עושים בו עבודה מאוד גדולה והייתי רוצה שהוועדה תכיר את זה.

נעמי היימין רייש: נושא המכרזים זו אחת המטרות הגדולות שהסוכנות שמה לעצמה יחד עם מינהל הרכש בחשב הכללי, להנגיש את הרכש הציבורי לעסקים קטנים ובינוניים.

נעמי היימין רייש: אני אתחיל מהסוף, בבדיקות שהחשב הכללי, מינהל הרכש, עשו ואני בטוחה שאחר כך נציג מינהל הרכש שנמצא פה ישמח להרחיב על זה, הרכש בישראל מעסקים קטנים ובינוניים עומד על בין 30% ל-40%, שזה יותר מכל המכסות שקבעו כל המדינות שקובעות מכסות.

נעמי היימין רייש: לכן צריך להסתכל קודם כל על התוצאה.

נעמי היימין רייש: במבחן התוצאה אנחנו עומדים - - -

עפר שלח: אני חייב להגיד לך שהנתון הזה נראה לי קצת מוזר.

עפר שלח: אני עסקתי בהקשר של עסקים קטנים ובינוניים בהקשר של מערכת הביטחון שהיא בדרך כלל מהמערכות היותר מסודרות והיותר מקפידות על החוק והנורמה במערכת הממשלתית, ראי למשל את נושא העדפת הפריפריה, שהיא בערך המערכת היחידה שמקפידה עליו, גם שם היה מאוד קשה.

עפר שלח: אני העליתי הצעת חוק שדומה לחקיקה שיש בארצות הברית, לגבי חלקם, גם גודל מסוים של מכרזים שמתחתיהם אפשר יהיה לגשת רק אם אתה לא עסק גדול, וגם אחוז מסוים מכל מכרז גדול שייצא החוצה לעסקים קטנים ובינוניים, לא ראיתי את זה קורה במערכת הביטחון, אז אני בספק מאוד גדול אם זה קורה במערכות הממשלתיות האחרות.

נעמי היימין רייש: אז כמו שאמרתי, אלה הנתונים שנבדקו ואומתו, הם הוצלבו עם נתוני רשות המסים, עם הכול ומינהל הרכש ישמח בטח להרחיב על זה, כי זו עבודה שהוא עשה ועבודה מאוד חשובה.

נעמי היימין רייש: מה שאנחנו עושים, הצעדים שהובילו אותנו לכך, זה כמה דברים.

נעמי היימין רייש: ראשית אנחנו עוברים על מכרזים ממשלתיים, התחלנו את זה ממכרזים ממשלתיים ואנחנו בשנה האחרונה עושים את זה גם למכרזים של רשויות מקומיות ומכרזים ציבוריים בכלל, עוברים על תנאי סף וכל מיני תנאים אחרים במכרזים ובודקים האם יש שם חסמים שמונעים מעסקים קטנים להתמודד במכרזים האלה.

נעמי היימין רייש: אנחנו סוקרים מאות רבות של מכרזים, פונים לוועדות מכרזים כאשר אנחנו רואים חסמים וועדות המכרזים נדרשות לתת לנו מענה ולהסביר מדוע הם שמו את התנאים האלה ואם אין לזה הסבר מספיק טוב הן צריכות לשנות את התנאים ולהתאים אותם כך שעסקים קטנים יוכלו להתמודד.

נעמי היימין רייש: אנחנו קוראים לכל אותם גופים לפצל מכרזים לסלים, לאזורים גיאוגרפיים, להנמיך תנאי סף, להקטין ערבויות.

נעמי היימין רייש: יצאו הוראות תכ"מ חדשות, גם בנושא ערבויות, גם בנושא ביטוחים.

נעמי היימין רייש: כל הדברים האלה קיבלו הקלות והחשב הכללי ירחיב על זה, כי זה גם כן עבודה משותפת שלנו, שהיא חדשה והיא אחרונה והיא הייתה תוצאה של באמת מאמצים ממשלתיים שהושקעו בהורדת חסמים בפני עסקים קטנים, כאשר החסמים הם גם חסמים של תנאי סף וגם חסמים של עלויות, שזה דמי השתתפות שירדו ממרבית העסקים, לא צריכים לשלם יותר דמי השתתפות.

נעמי היימין רייש: ערבויות הורדו או להיקפים יותר נמוכים או בוטלו בכלל.

נעמי היימין רייש: ועדות מכרזים היום יכולות להחליט שהן לא שמות דרישות ערבות בכלל.

נעמי היימין רייש: הסיבה היא שאנחנו רואים שיש מעט מאוד חילוטי ערבויות ואין בזה כמעט שימוש.

נעמי היימין רייש: מרבית המשרדים משלמים באופן כזה שתמיד יש איזה שהיא יתרת תשלום שנמצאת בידי המשרד ואם יש איזה שהיא בעיה מול הספק אז המשרד יכול לעכב את התשלום הבא או להתקזז איתו בתשלום הבא, ולכן יש פה בעצם שלייקס על חגורה, הערבויות ברבים מהמקרים לא נדרשות או לא נדרשות בהיקפים כל כך משמעותיים וזה דבר שעבר שינוי.

נעמי היימין רייש: גם, כאמור, כל נושא הביטוח.

נעמי היימין רייש: בנוסף אנחנו עובדים מול העסקים עצמם.

נעמי היימין רייש: יש לנו סדנאות רכש, אנחנו עוזרים לעסקים קטנים להבין איך לגשת למכרזים, להפחית חששות מלגשת למכרזים, ללמד אותם איך לענות נכון למכרז, לחשוף אותם להזדמנויות.

נעמי היימין רייש: יש מכרזים מרכזיים שמינהל הרכש מוציא ובשיתוף פעולה איתנו אנחנו מפיצים אותם מבעוד מועד לעסקים הקטנים הרלוונטיים כדי שהם יוכלו להכיר ולהתארגן מראש גם עם שאלות ופניות שיש להם למינהל הרכש וגם אחר כך כדי לענות למכרזים.

נעמי היימין רייש: אני חושבת שאפשר לומר שבתוך הממשלה הנושא השתפר בצורה מאוד משמעותית והאתגר הגדול שלנו כעת הוא הרשויות המקומיות.

נעמי היימין רייש: זה נכון שביחס לרשויות המקומיות אין לנו כלים חוקיים לפעול.

נעמי היימין רייש: כל נושא הרכש ברשויות מוסדר באמצעות פקודת העיריות, זה לא משהו שעבר שינוי הרבה מאוד שנים וההוראות שם לא מאפשרות לנו לעשות בקרה.

נעמי היימין רייש: יחד עם זאת אנחנו עדיין עושים בקרה על מכרזים של רשויות מקומיות, יש לנו בתוכנית העבודה שלנו תמהיל של מכרזים שאנחנו בודקים ברשויות המקומיות, אנחנו פונים לרשויות המקומיות ואנחנו גם מדרגים אותן, יש לנו מדד רשויות שאנחנו עושים אותו מדי שנה שבו אנחנו מדרגים רשויות מקומיות בהתאם לקלות של עשיית עסקים בתוך הרשות.

נעמי היימין רייש: אחד הפרמטרים שהכנסנו לשם זה נושא של מכרזים.

נעמי היימין רייש: ברגע שהעלינו את נושא המכרזים למדד פתאום הוא נהיה בפוקוס, רשויות רוצות להשתפר במדד הזה, יש לנו שיח גם עם הגזברים ברשויות המקומיות כדי לשפר את נושא הנגישות.

נעמי היימין רייש: הדבר שהכי חשוב להבין, שנגישות של עסקים קטנים למכרזים, גם ברשויות המקומיות וגם בשלטון המרכזי, זה קודם כל לטובת הגופים האלה עצמם, לטובת הרשויות ולטובת המשרדים שמקבלים תחרות, מקבלים היצע יותר טוב והם לא שבויים בידי איזה שהוא ספק יחיד שהם לא יודעים אחר כך איך לסיים איתו את ההתקשרות.

עפר שלח: ברור.

עפר שלח: אני מודה לך בשלב הזה.

עפר שלח: אני רוצה לעבור למשרד האוצר, לעידו סופר, רכז תעשייה ומסחר והשכלה גבוהה באגף התקציבים.

עידו סופר: אני כאן, יושב ראש הוועדה, אבל ברשותך גל יתייחס.

עפר שלח: אוקיי.

עפר שלח: גל ברנס, רפרנט תעשייה ומסחר באגף התקציבים.

גל ברנס: נכון.

גל ברנס: אני אתייחס רק לתוכנית הכלכלית שנעשתה בשל הסגר החדש וגם במילה לגבי כל הנושא של אסטרטגיית היציאה.

גל ברנס: מבחינת התוכנית הכלכלית כן לאור הסגר היא הורחבה כדי לתת מענה לתקופה הזאת.

גל ברנס: הורדנו את תנאי הסף למענק הוצאות קבועות ל-25%, גם החזר הארנונה ירד מ-60% ל-25% וגם עלה הנושא הזה של צורך בתזרים לעסקים, אז כבר רשות המסים פתחה את האפשרות להגשת בקשה למקדמות ל-50% מהמענקים שניתנו בפעמים הקודמות.

גל ברנס: מלבד זאת עלה גם נושא החל"ת הגמיש, זה באמת נושא מאוד מורכב, אבל כן הקמנו מנגנון חדש שתטפל הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים למענק לשימור עובדים בתקופת הסגר, שפורסם עוד לפני הכניסה לסגר כדי שהעסקים באמת יוכלו להיערך בהתאם והוא אמור להיפתח בחודש - - -

עפר שלח: אומר לך השטח שהרף הזה של ה-25% גם הוא לא מספיק מפני שלמשל בענפים כמו ענפי המזון, המזון בחוץ אני מתכוון, לא לבשל בבית, שנפגעו מאוד קשה, וגם אנחנו לא יודעים מתי הם ייצאו, רף של 25% פשוט משאיר אותם בהפסד משמעותי בלי קשר.

עפר שלח: זאת אומרת גם אם הם מקבלים את הכסף, מה שלא קורה כל כך מהר.

גל ברנס: פה, מבחינת לקבל את הכסף מהר, אז כן יש את המקדמות.

גל ברנס: מבחינת תנאי הזכאות, יש את המדרגות שככל שנפגעת יותר, ומן הסתם העסקים האלה של המסחר ובטח המסעדות בתקופה הזו נפגעים יותר, ובהתאם הם מקבלים גם מענק גבוה יותר שיותר מתאים להוצאות הקבועות שלהם בתקופה הזאת, לאור העובדה שהם עם הכנסות יותר נמוכות, בטח בתקופת הסגר.

עפר שלח: לגבי סוגיית הארנונה?

גל ברנס: הארנונה, כפי שנעמי ציינה, באמת נפתחה בימים אלה וכבר פורסמו להערות הציבור התקנות שמפחיתות מ-60% ל-25%.

גל ברנס: ככל שיהיו בעיות לאורך הדרך כמובן נפעל לשפר ולתקן.

עפר שלח: לאיזה תקופה זה 25%?

גל ברנס: לאותה תקופה כמו הוצאות קבועות, לחודש ספטמבר אוקטובר.

עפר שלח: הנקודה שהעליתי קודם, לגבי העסקים.

עפר שלח: אני די הופתעתי אתמול לשמוע, כשביקרתי באיזה שהוא עסק, שהסוגיה של העסקים שנפתחו ברבעון האחרון של 19' ואולי ממש בהתחלה של 20' עוד לא נפתרה.

עפר שלח: העסקים האלה שאין להם מחזור להראות שהם מאבדים ממנו, כי פשוט לא היו להם הכנסות או היו להם הכנסות מאוד קטנות בתקופה הרלוונטית, זה הפתיע אותי מפני שזה עולה כמעט מהיום הראשון של משבר הקורונה, שזה עדיין לא נפתר.

גל ברנס: העסקים שנפתחו ב-2019 כן יש להם מענה, מחשבים את המחזור החלקי שלהם.

גל ברנס: העסקים שנפתחו בשנת 2020 באמת יש קושי כי המחזור שלהם לפני הקורונה הוא מאוד מאוד מצומצם, אם בכלל קיים כזה מחזור, וניתן להם מענה מסוים בתיקון האחרון של התוכנית הכלכלית והם כן זכאים למענק דו חודשי עד יוני 2021.

עפר שלח: תסביר לי לגבי רבעון אחרון של 19'.

גל ברנס: רבעון אחרון של 19', יש חישוב.

גל ברנס: לכל מי שנפתח אחרי מרץ 2019 יש קושי לחשב את המחזור הרגיל שלו ומה שנעשה, נעשה איזה שהוא חישוב חלקי בהתאם למחזור הקיים שיש לעסק עם איזה שהיא אקסטרפולציה כדי לדעת לחשב את הפגיעה.

גל ברנס: רשות המסים תדע להסביר את זה יותר לעומק, איך הם עושים את זה, אבל למיטב ידיעתי קיים מענה.

גל ברנס: לגבי העסקים של 2020, שוב, באמת קיים הקושי הזה של החוסר במחזור ולאור זאת כן נתנו מענה מסוג אחר, של איזה שהוא מענק קבוע דו חודשי לעסקים חדשים.

עפר שלח: אני חייב להגיד לך שהתחושה מהשטח שיכול להיות שאתם הנחתם איזה שהוא פתרון, אבל העסקים לא רואים אותו.

גל ברנס: אז אם יש פניות ספציפיות נשמח לבדוק ולעדכן, אבל ככלל המענה קיים.

עפר שלח: ידועה עמדתכם שאתם בעד פתיחה יותר מזורזת, בוא נגיד, של עסקים, בעיקר העסקים מהסוג שאנחנו מדברים עליהם, אבל אם זה לא יקרה, ונכון לעכשיו הקו שאנחנו שומעים עליו הוא הקו היותר מחמיר בהקשר הזה, העסקים האלה, ברור לכם שהם נכנסים ממש לשטח הריגה, שהרזרבות שלהם כבר לא קיימות, איזה תוכנית יש לנוכח צפי של באמת משהו בין 60,000, 80,000, כבר כל מספר לוקח שם, עסקים כאלה שייסגרו?

גל ברנס: פה כן הנושא נצפה מראש ויש לשר האוצר סמכות להאריך את המענקים גם של ההוצאות הקבועות וגם של הארנונה, את ההפחתה ל-25%, לחודשים נובמבר ודצמבר.

גל ברנס: הנושא כמובן יוצג לקראת הצורך בהארכה וההחלטה תתקבל בהתאם למצב המשק ולהיקף הסגר באותה עת, אבל כן קיימת האפשרות להרחיב את ההעמקה שעשינו בתוכנית גם לחודשים נובמבר ודצמבר.

עפר שלח: אוקיי, תודה בשלב הזה.

עפר שלח: יש לנו נציג כלשהו של משרד הבריאות?

פלורינה הלמן לוין: הם מחפשים.

עפר שלח: אוקיי.

עפר שלח: בינתיים עוד ננסה לקבל אולי תשובות ממרכז השלטון המקומי, באמת על הסוגיה הזו של המכרזים, למרות שאני לא בטוח שהנציג שיש לנו שם – עמיחי דרורי איתנו?

עמיחי דרורי: כן.

עפר שלח: אני לא יודע אם אתה, לפי מה שכתוב לי פה בתיאור תפקידך, יכול לתת תשובה לסוגיית המכרזים בשלטון המקומי והיכולת באמת להכניס אליהם כמה שיותר עסקים קטנים ובינוניים.

עפר שלח: זה נופל אצלך?

עמיחי דרורי: כן, אנחנו היינו מעורבים בזה באמת, היינו בקשר עם הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים וגיבשנו המלצות לרשויות המקומיות במספר סוגיות שקשורות למכרזים, א', לגבי עלות רכישת מסמכי מכרז, ב', לגבי ערבויות מסוגים שונים, הן ערבויות טיב, ערבויות הצעה, ערבויות ביצוע.

עמיחי דרורי: העברנו את המסמכים האלה עם המלצתנו לרשויות המקומיות לגבי תקרות ורף שיכולים לקבוע, ההמלצות האלה כבר הועברו לפני סדר גודל של שנה וחצי, הרבה אחרי טיוטת הביקורת.

עמיחי דרורי: אני לא יכול שלא להתייחס במילה לסוגיה של מוסר התשלומים שהועלתה קודם.

עמיחי דרורי: אם רוצים שאני ארחיב עוד לגבי המכרזים, אין בעיה, אבל זה בגדול, כך שהנושא הזה, נושא המכרזים, ממש על שולחננו ואנחנו מאוד נכונים לשיח.

עמיחי דרורי: לגבי סוגיית מוסר התשלומים.

עמיחי דרורי: הסוגיה של העיכוב בתשלומים לעסקים קטנים ובינוניים, אנחנו מטפלים בה בעצימות גבוהה, הוצאנו בנושא הרבה מכתבים לחשב הכללי על מנת שבחסות משבר הקורונה יתייחסו לרשויות המקומיות באותו אופן שהרשויות המקומיות תוכלנה לשלם לספקים שמבצעים מטלות שלטוניות בתחומי הרשויות כמו שהממשלה מתייחסת לאותם ספקים.

עמיחי דרורי: הממשלה הורתה על הקדמת תשלומים כמעט במיידי לספקים שעובדים אצלה, לעומת זאת לרשויות המקומיות, על מנת שהן תוכלנה לשלם לספקים לא בוצעה שום מחשבה, שום הקדמת תשלומים, למרות פניות חוזרות ונשנות שלנו בנושא.

עמיחי דרורי: כמו שציין קודם לכן נציג התאחדות הקבלנים קאושנסקי, אנחנו בשיח איתם ובשיח עם הרבה גורמים עסקיים, אנחנו מאוד רוצים לקדם את הסוגיה וככל שהחשב הכללי יקדים תשלומים לרשויות המקומיות הן גם תוכלנה לשלם הרבה יותר מוקדם לספקים.

עפר שלח: עמיחי, אני רוצה להבין.

עפר שלח: יש רשויות שמקבלות מענקי איזון או סיוע ממשלתי אחר, אז אני מבין שהכסף צריך להגיע בשביל שהם יוכלו לשלם, אבל רשויות שמתקיימות מההכנסות שלהם וההכנסות האלה לא נפגעו או נפגעו בצורה שמאפשרת להם לשלם, מה זה שייך לממשלה אם הן מקדימות תשלומים או לא?

עמיחי דרורי: לא מדובר רק על מענקי איזון, מדובר על תשלומים בגין בניית מוסדות חינוך, מדובר על תשלומים בגין מרכזי תרבות וספורט, מדובר על תשלומים שוטפים - - -

עפר שלח: זאת אומרת דברים שלמעשה הרשות המקומית היא רק צינור או שיש מצ'ינג?

עמיחי דרורי: נכון, בדיוק, זו המילה.

עמיחי דרורי: הרשות המקומית היא צינור על מנת לממש מטלות שלטוניות שמבוצעות בתחומה ואנחנו אומרים לממשלה תעזרי לנו לעזור לעסקים, פעם אחר פעם אחר פעם.

עמיחי דרורי: אדוני היושב ראש, אם תוכל להציף את הנושא, לקדם את הנושא, אנחנו יותר מאשר נשמח.

עמיחי דרורי: הוצאנו שלוש פניות חודש אחרי חודש אחרי חודשיים לחשב הכללי, נענינו באפס מענה.

עפר שלח: תודה רבה.

גרא קאושנסקי: אדוני היושב ראש, רק להשלים את הפרטים.

גרא קאושנסקי: מרבית הפרויקטים, כמעט כל הפרויקטים, הם במימון הממשלה ולכן הקשר הזה בין הממשלה להעברת הכספים מהממשלה למועצות ולעיריות.

עפר שלח: כן, אתה מדבר על הענף שלך, זה כמובן יותר רחב מזה.

עפר שלח: נמצא אלון קינסט מאגף החשב הכללי, ננסה לברר איתו את הנקודה הזאת.

עפר שלח: נמצא איתנו?

אלון קינסט: שלום.

עפר שלח: הועלתה נקודה ספציפית שבאמת שווה דיון.

עפר שלח: כמו שהקדמתם תשלומים לדברים שרוכשת או שירותים שרוכשת המדינה האם יש אפשרות לדברים, כמו שנאמר פה על ידי נציג השלטון המקומי, בסוף רוכשת המדינה, אבל דרך הצינור של השלטון המקומי, להקדים תשלומים גם כאן כדי שהם יוכלו לעמוד באותו מוסר תשלומים שהמדינה עומדת?

אלון קינסט: אני אמנם נציג אגף החשב הכללי, אני עובד מינהל הרכש, יחידה בתוך אגף החשב הכללי, התבקשתי להתייחס לממצאים בדוח, הדוח עוסק רובו ככולו בביקורת על מינהל הרכש ויש לנו התייחסות מסודרת.

אלון קינסט: רק לעניין הנושא שהועלה, עשיתי בירור תוך כדי דיון עם מטה החשב הכללי, אני לא רוצה לתת תשובה בנושא שאני לא מוסמך ולא מתעסק בו, רק התשובה שקיבלתי שהם לא מכירים פנייה כזו שהתקבלה.

אלון קינסט: זה נשמע לי קצת מוזר.

עפר שלח: יש שלוש בדרך, אמר לך עמיחי דרורי, אז או שנאשים עוד פעם את דואר ישראל, או שמישהו שם לא כל כך שם לב.

עמיחי דרורי: היום, אדוני היושב ראש, זה כבר לא דואר ישראל, היום זה במייל.

עמיחי דרורי: אני יכול להעביר שוב את הפניות האלה, הפניות הועברו לרוני חזקיהו, החשב הכללי היוצא, ולישי בן אלי וכן הלאה, אני מניח שאתה מכיר את האנשים האלה.

עמיחי דרורי: הם פה ובעבודה, אני בטוח.

עפר שלח: אלון, אני מבין שאנחנו מתנפלים עליך על משהו שהוא לא בסמכותך, אבל אם תוכל באמת להעביר את זה הלאה.

עפר שלח: אני מניח שמדובר בסכומי כסף די גדולים, בסוף זה תקציבי רכש גדולים שעוברים מהמדינה דרך השלטון המקומי ואין באמת שום היגיון בזה שהמדינה תעמוד במוסר תשלומים שלה של שוטף פלוס 30 ולעומת זאת השלטון המקומי, לא באשמתו, אלא מפני שהוא לא קיבל את הכסף, יהיה בשוטף פלוס 90, בטח בזמנים האלה.

אלון קינסט: בשמחה, אני מזמין את עמיחי לפנות אליי אחרי הדיון כדי שאני אעזור לו להעביר את המידע, לראות איפה נפלה האינפורמציה בדרך, אבל שוב, אני מעדיף לא להתייחס לנושא שהוא לא בתחום העיסוק שלי.

אלון קינסט: אם תרצו להרחיב על נושא הרכש, על נושא הרכש הממשלתי, על הביקורות שעלו בדוח, אז אני אשמח.

עפר שלח: אז תן כמה נקודות בעניין הרכש הממשלתי, שוב, עם דגש אם חלו שינויים עכשיו, לא רק בתקופת הדוח, אלא חלו שינויים עכשיו שיעזרו לעסקים לצוף בתקופה הזו.

אלון קינסט: אז אני אגיד, קודם כל אנחנו פועלים באופן עקבי הרבה מאוד שנים לקידום רכש מעסקים קטנים בשיתוף פעולה פורה מאוד עם הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה, כפי שהציגה קודם נעמי.

אלון קינסט: הגישה שלנו היא גישה שאומרת הנגשה והסרת חסמים, זה הקו המנחה, ולאורו של הקו המנחה הזה עשינו לאורך השנים סדרה ארוכה מאוד של פעולות, מהחובה לפרסם את כל מכרזי הממשלה באתר אינטרנט אחוד אחד שהוא אתר האינטרנט הממשלתי, הגבלה לדרישות של תנאי סף שנקבעה לפני מספר שנים, התיקון האחרון שעשינו ב-2016, למשל נושא מאוד בולט, שגם עלה בדוח ועלה בהרבה ביקורות, נושא חובת התשלום על השתתפות במכרז ואנחנו פשוט אסרנו על מכרזים בהיקפים עד היקפים מאוד מאוד גדולים לדרוש תשלומי השתתפות.

אלון קינסט: נגענו בכל נושא ונושא מהנושאים שעלו, גם בדוח וגם בדיונים קודמים, ערבויות, ביטוחים, שורה ארוכה של נושאים שבכל אחד מהם נגענו באמצעות הכלים שעומדים לרשותנו, מפרסום הוראות מינהל, הוראות תכ"מ שהם בסמכות החשב הכללי, דרך סיוע וייעוץ בכל מה שקשור לתיקוני חקיקה ותקנות רלוונטיים ועד שני הדברים שאולי הכי חשובים ועליהם אנחנו עובדים הרבה מאוד בימים אלה.

אלון קינסט: האחד זה הפתרונות הטכנולוגיים.

אלון קינסט: אנחנו סבורים שהעתיד הוא בטכנולוגיה והיכולת של עסק קטן להתמודד תלויה גם בזה שהוא יכול להגיש את ההצעות שלו מרחוק בצורה יעילה ופשוטה וקלה ונגישה.

אלון קינסט: זה צד אחד.

אלון קינסט: הצד השני הוא הצד הסיזיפי מאוד של פרסום, שנקרא לזה צד הביצוע של הרכש, כי בסוף הרבה יותר קל לעשות מכרז שיש בו זוכה אחד ממכרז שיש בו 100 זוכים.

אלון קינסט: רק לדוגמה לאחרונה הבשילו, אחרי תהליך מאוד מאוד ארוך, שני מכרזים שהם מכרזי דגל שלנו, אחת, רצה הגורל ועכשיו בחרנו זוכים לתחום הפקת האירועים, שהממשלה לצערי כמעט שלא עושה הפקת אירועים בימים אלה, אבל מכרז מסגרת שיצא לספקים, דרך אגב נבחרו ספקים מעולים, חלקם הגדול הם עסקים קטנים ובינוניים שהצטרפו לפול של הספקים של הממשלה, וכשנדע ימים יפים יותר אני מקווה שהמשרדים יחזרו לעשות אירועים ואנחנו נראה את העסקים האלה עובדים יותר ויותר בממשלה.

אלון קינסט: תחום נוסף זה תחום שירותי הדיגיטל, תחום חדש וחשוב שגם בו הכנסנו פול מאוד גדול של ספקים, חלקם פרילנסרים, שלפני כן בכלל לא ידעו שקיימת אפשרות לעבוד בממשלה ועשינו באמת שמיניות באוויר כדי שהמכרזים האלה יאפשרו להם להשתתף.

אלון קינסט: זה ככה על רגל אחת, גם התחום הרגולטורי, גם התחום הטכנולוגי וגם התחום של ביצוע מכרזים, שלוש רגליים שאנחנו עובדים בכל אחת מהן חזק מאוד כדי לקדם את התחום הזה.

אלון קינסט: ונושא מאוד חשוב, שאנחנו עזרנו להסדיר אותו בחוק, ומאז אנחנו גם מבצעים, החוק בעצם דורש פרסום נתונים אודות רכש מעסקים קטנים ואנחנו כבר שלוש שנים מפרסמים בצורה מסודרת דוח אודות היקף הרכש מעסקים קטנים של כלל משרדי הממשלה, בדיוק כפי שהחוק דורש מאיתנו.

עפר שלח: זה אכן 40%-30%, כמו שנעמי אמרה?

גל ברנס: היושב ראש, הנושא של הנתונים, אז מוזמנים לראות אצלנו באתר האינטרנט של מינהל הרכש את שלושת הדוחות שהתפרסמו לשנים 17', 18' ו-19', שם גם מפורטים הנתונים אודות המשרדים וגם מפורטת המתודולוגיה לגבי איך נבנה הדוח הזה.

גל ברנס: זה לגבי הבדיקה של הנתונים.

גל ברנס: ואם כבר בתחום הזה של בדיקת נתונים, אנחנו מאוד שמחנו לראות בשנה האחרונה מחקר שהתפרסם באוניברסיטת אוקספורד, שמסתמך על נתונים שנאספו בארגון ה-OECD, שמדרג את ישראל במקום לא רע בכלל בתחום הרכש הממשלתי כאשר התחום העיקרי שבו אנחנו מצטיינים, ונמדד על פעולות, לא על תוצאות, זה תחום הרכש מעסקים קטנים, שם קיבלנו את הציון הגבוה ביותר על שורה של פעולות שעשינו.

גל ברנס: אז אנחנו בודקים את עצמנו גם בצד של הפעולות וגם בצד של התוצאות.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: יש לנו מישהו ממשרד הבריאות?

עפר שלח: אוקיי, אז אני מסכם.

עפר שלח: בוא נגיד ככה, כמי שעוסק בתחום הזה עוד הרבה לפני משבר הקורונה ניכר שיש מאמץ של לפחות חלק ממשרדי הממשלה מתוך הכרה שעסקים קטנים ובינוניים זה עמוד השדרה של המשק, אבל אנחנו רחוקים ממצב משביע רצון ומהתחשבות בצרכים של העסקים האלה שעומדים אולי בסכנה הגדולה מכולם מעצם העובדה שהם נכנסו למשבר הזה יותר קטנים ויותר רזים, עובדים על שולי רווח יותר קטנים ועם קושי להשיג אשראי, שלא כולו נופל תחת הממשלה, אבל הוא בוודאי קושי בשוק הכללי להשיג אשראי וכן הלאה, והם מוצאים את עצמם, ואני חוזר על מה שאמרתי בפתיחה, חלק מהזמן, מטעמים שהם לא ניתנים להסבר, לא בנתונים אפידמיולוגיים ולא בהיגיון פשוט ובריא כמו מה שעלה פה בעניין השינניות אל מול הקוסמטיקאיות או הספרים, שהדבר הזה מאיים על פרנסתם של מאות אלפים במדינת ישראל, בטח בסגר שני.

עפר שלח: לכן המסר פה, עושה רושם שצריך לדון בתוכניות הכלכליות וצריך קודם כל ליישם אותן, כי המרחק בין מה שאנחנו שומעים מהשטח לגבי כמה כסף אנשים באמת קיבלו לבין ההקצבות באגף התקציבים או הנתונים של החשב הכללי הוא מרחק גדול מדי, אבל בראש ובראשונה זה בהסתכלות של מקבלי ההחלטות בדרג הממשלתי על העסקים הקטנים והבינוניים כעסקים שנמצאים בסיכון הגבוה ביותר והצורך להסתכל עליהם כעל העסקים שצריכים לפתוח אותם ראשונים, ולפחות תחושתי היא שחלק גדול מהם אפשר לפתוח לאלתר.

עפר שלח: אפשר לפתוח חנויות קמעוניות, אפשר לפתוח עסקי אוכל בטייק אווי, זה ממש לא בעיה לסדר את הדברים האלה, וכמו שנאמר פה, גם על ידי וגם על ידי עמיתיי, שיכפו את ההתקהלות, לא את הסגירה של העסק.

עפר שלח: אם אנשים מתקבצים סביב עסק, יבוא שוטר וייתן לאנשים שמתקבצים את הדוח וזה בסדר גמור, כי ההתקהלות היא זו שגורמת להדבקה, אבל ההיגיון של זה הוא לא שסוגרים את העסק.

עפר שלח: נוצר פה גם בשטח, לכל מי שמסתובב בשטח, כמוני וכמו אחרים, איזה עולם כזה של ישראבלוף שאולי מאפשר לעסקים לדרוש, אבל לא מגדיל את אמון הציבור שהוא כל כך חיוני בעת הזאת.

עפר שלח: אני מקווה שהדברים, ובגלל הכנה לא מספקת שלנו לא היה פה נציג של משרד הבריאות כדי לענות על זה, וגם אני לא בטוח שמשרד הבריאות בסוף יקבע כי אני יודע שהפרויקטור היה לגמרי בעמדה הזאת לפני הדיון בממשלה, אז אני מקווה שלקראת הדיון שיהיה מחר בקבינט הדברים האלה יהיו מונחים על השולחן, מדובר פה באמת בהצלת נפשות.

עפר שלח: תודה, אני נועל את הדיון.