ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 62, 2020-09-08 09:30

יעקב מרגי: בוקר טוב לכולם.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

יעקב מרגי: היום ה-8.9.2020, י"ט באלול התש"ף.

יעקב מרגי: הנושא – תכניות הסיוע הכלכליות לעסקים הקטנים והבינוניים בתקופת הקורונה.

יעקב מרגי: הצורך הזה עלה כמעט מתחילת המשבר, מהתכנית הראשונה, ברגע שעלו קולות של מגזרים שונים בתעשייה ובכלכלה, עסקים קטנים, גדולים, בינוניים, הצורך בדיון הזה עלה.

יעקב מרגי: אני חושב שזה נכון וטוב גם מבחינת האוצר שהדברים יוצגו גם ברמת תיאום ציפיות.

יעקב מרגי: אמנם אנחנו עושים את זה קצת באיחור אבל חשוב גם כשזה באיחור, שלפחות מקבלי ההחלטות יבינו.

יעקב מרגי: אנחנו מבינים שיוצאת תכנית סיוע שהיא בנוסחה כזאת, ובקריטריון רוחבי תמיד יהיו כאלה שזה יקלע להם מעל הראש או כאלה שזה בכלל יחמיץ אותם ויש כאלה שיכול להיות שיקבלו סיוע מעבר למה שהיו צריכים.

יעקב מרגי: אבל לשבת ולא לעשות כלום זו לא הייתה אלטרנטיבה.

יעקב מרגי: לנו הייתה שאיפה, ואמרנו את זה כמה פעמים בדיונים, פה – אני חושב שהיה צריך להיות חדר מצב עם צוותי התערבות.

יעקב מרגי: נכון, מהגל הראשון, הממשלה והאוצר היו קשובים להערות כאלה ואחרות ועשו שיפורים, ותכנית אחת לא דומה לתכנית השונה.

יעקב מרגי: ראשית, אנחנו מברכים על כל מה שנעשה.

יעקב מרגי: אין ספק שהיו גם עיוותים.

יעקב מרגי: עלו כאן בדיונים לא אחת תלונות כאלה ואחרות.

יעקב מרגי: אני עדין מצפה, מאחר והקורונה לא הולכת לשום מקום, לנצל את קווי התעופה הפתוחים במקומות אחרים מול אזור אחר בגלובוס – אני חושב שעדין לא מאוחר.

יעקב מרגי: צריך להיות חדר מצב עם צוותי התערבות.

יעקב מרגי: אנשים ספציפיים, ייעודיים לקורונה כדי לא ללכת לאיבוד בסבך הזה אבל כל זה, אמרנו, כדי לשים את זה בחלל החדר, ליצור מצע לדיון.

יעקב מרגי: חברי הכנסת, נעשה ככה – הערות לסדר הדיון: אנחנו ניתן למנכ"לית האוצר לפתוח, ויש מצגת שתוצג.

יעקב מרגי: אנחנו כרגיל, מכבדים את כל מי שבא לכבד אותנו בוועדה ושומעים, ואחר-כך גם לא מוותרים, שואלים את השאלות, ואני אתן לכל חברי הכנסת לשאול.

יעקב מרגי: בסוף הדיון, אם נצטרך לסכם ולקבוע דברים, נאמר אותם.

יעקב מרגי: בבקשה גברתי.

קרן טרנר: בוקר טוב.

קרן טרנר: תודה על ההזמנה.

קרן טרנר: עוד לא הייתי כאן, בוועדה, לדעתי כמנכ"לית משרד האוצר...

יעקב מרגי: היית בזום.

קרן טרנר: כן, על נושא אחר.

קרן טרנר: הכנו כמה שקפים וכשתרצו שנתקדם מהר יותר, נתקדם מהר יותר.

קרן טרנר: השקפים מכילים כל מה שחשבנו שאולי תרצו לשאול.

קרן טרנר: מאוד חשובה לי באופן אישי השקיפות בתכנית שלנו.

קרן טרנר: חשוב לי לומר שגם הנגשנו יותר נתונים ובאתר משרד האוצר ניתן לראות מדי יום – יש לנו "דשבורד" של המצב הכלכלי במשק עם מדדים נבחרים, ו"דשבורד" לגבי המענקים, כמה יצא כל יום כל מענק.

קרן טרנר: זה לא סוד מדינה, זה נתונים פומביים לגמרי, על הטוב ועל הרע.

קרן טרנר: יש דברים שצריך לשפר ויש דברים שכבר נעשים כמו שצריך, גם אם לקח את הזמן להתניע.

קרן טרנר: בסך הכל רשות המיסים התמודדה עם האתגר הזה בצורה מאוד טובה ועכשיו נכנסה לרוטינה, אנחנו מקבלים בסך הכל פידבקים טובים.

קרן טרנר: כן חשוב לי שתדעו – אתם ומי שרואה את השידור – שאנחנו מתכנסים לפחות פעמיים בשבוע וגם מדי יום בפורומים מסוימים, לדון במצב, לעקוב אחר המצב, וכאן הכנו כמה שקפים.

קרן טרנר: קודם כל, מבחינת הגירעון שלנו – זה תלוי באיזה תרחיש.

קרן טרנר: בתרחיש שאנחנו חוזים עכשיו, בסך הכל המצב של מדינת ישראל הוא יחסית בסדר.

קרן טרנר: אני הולכת להראות כאן מדדים ואני כבר אומרת: אני לא טוענת שאין משבר, אני לא טוענת שהמצב מעולה, אני רק מציגה את הנתונים ובסך הכל, בהשוואה בין-לאומית, תודה לאל, אנחנו יחסית בסדר.

קרן טרנר: עדין זו לא תקופה קלה לאף אחד.

קרן טרנר: אנחנו צופים שאת השנה נסיים בגירעון של 13.3%, והחוב שלנו יהיה 75% השנה.

קרן טרנר: ככל שהמצב הבריאותי יחמיר, סגר, שמשפיע כמובן על הכלכלה בצורה משמעותית, המדדים האלה ישתנו.

קרן טרנר: הקו האדום זה תרחיש מחמיר, הקו הכחול זה התרחיש שאנחנו מניחים שאנחנו נמצאים בו כרגע.

קרן טרנר: מבחינת התעסוקה – שזה משהו שאנחנו מסתכלים עליו בהתמקדות מיוחדת – בסוף, המשבר הזה הוא המון משבר של תעסוקה וזה אחד הדברים שהכי מטרידים אותנו, אז אנחנו רואים שבאפריל היינו באיזה שהוא שיא של חל"ת ומבוטלים.

קרן טרנר: אנחנו היום במצב קצת יותר טוב, עם 10.4%.

קרן טרנר: צריך כן לציין עוד נתון – אנחנו מתייחסים לאחוז האבטלה והחל"ת כ-10.4%.

קרן טרנר: כן, הכלכלנים נוטים גם להזכיר את המתייאשים, מי שכבר לא משתתף בשוק העבודה.

קרן טרנר: יש לנו משהו כמו 75,000 איש שבסקר של הלמ"ס טענו שבעקבות הקורונה הם כבר לא משתתפים בשיעור העבודה.

קרן טרנר: כלומר, הם לא מוגדרים כמובטלים כי הם לא מחפשים עבודה אבל כן, הקורונה גרמה לאיזו שהיא השפעה – עוד 75,000.

קרן טרנר: מצד שני, גם נכנסו משהו כמו 45,000 – כאן הלמ"ס לא שאל אם זה בגלל הקורונה או לא.

קרן טרנר: אני רק אומרת שיש גם את הנתון הזה.

קרן טרנר: אלה הם הנתונים, ההגדרות פחות משמעותיות.

קריאה: אבל מדוע גופים אחרים נותנים מספרים אחרים?

קרן טרנר: אין מספרים אחרים.

קרן טרנר: הם עונים על שאלות אחרות.

קרן טרנר: הנתונים האלה הם נתוני למ"ס שהם הנתונים הרשמיים.

קרן טרנר: ביטוח לאומי נותן לנו את הנתון לכמה הוא שילם דמי אבטלה, זה מה שיש לו, זה לא מספר המובטלים.

קרן טרנר: מספר המובטלים כולל גם עצמאים, הזכאות הרי היא לא בדיוק והמספרים דומים.

קרן טרנר: הם שילמו ל-430,000 בערך.

קרן טרנר: אם אני לא טועה, יש לנו את המספר, ושירות התעסוקה עונה על השאלה כמה דרשו עבודה.

קרן טרנר: עכשיו, מספיק שיצאת לחל"ת, נרשמת, ולא עדכנת שחזרת לעבוד, אתה עדין רשום – שירות התעסוקה מדבר על זה שהנתונים שלו לא מטוייבים ויש לו עבודה לעשות כדי לטייב אותם.

קרן טרנר: אנחנו חושבים אולי לעשות אתם עוד ועוד פניות.

קרן טרנר: הם עובדים על זה אבל השאלות הן אחרות.

קרן טרנר: הנתונים הגבוהים בהרבה של 800,000 זה מספר הרשומים, זה לא מספר המובטלים, וזאת טעות בעינינו להתייחס למספר הזה.

קרן טרנר: התחלנו את המשבר, היינו במשק בתעסוקה מלאה, משהו כמו 3.5% אבטלה שהיא בגדול אבטלה חיכוכית, מצב מאוד טוב של תעסוקה במדינת ישראל, ועכשיו אנחנו ב-10.4.

קרן טרנר: וכן, אירוע, משבר, אנחנו מתייחסים אליו אבל כן, כשאנחנו מתייחסים על שיא המשבר והסגר, המצב כבר משתפר.

יעקב מרגי: אני אשחיל שאלה למרות שאני מעדיף סקירה רציפה: האם אתם לא נמצאים כבר במצב שהמדינה צריכה לעשות חושבים לגבי החל"ת והתופעות שהוא מייצר או חל"ת גמיש, שדיברו על זה?

קרן טרנר: אנחנו חושבים על הדברים האלה הרבה, ואולי כדאי שנפתח את זה אחרי זה.

קרן טרנר: יש יתרונות וחסרונות לכל שיטה ונשמח לפרט על זה יותר.

קרן טרנר: כשאנחנו מסתכלים על סך ההוצאות בכרטיסי אשראי – אם אנחנו מסתכלים על ה-12.2.2020, על פברואר השנה כנקודה שבה החל המשבר, אנחנו רואים את המדדים – הקו הצהוב הוא הקו של התיירות.

קרן טרנר: באוגוסט כבר היינו איפה שהוא ברמה של פברואר, עדין ביולי-אוגוסט זה היה אמור להיות הרבה יותר גבוה מאשר אל מול החורף אבל בסך הכל, המשק בענפים מסוימים נמצא במצב יחסית טוב.

קרן טרנר: אני רוצה לעבור לשקף הבא שממחיש קצת יותר טוב את הסוגיה – אנחנו במובנים מסוימים "כלאנו" במדינת ישראל נטו עוד 900,000 איש בקיץ בחופשה.

קרן טרנר: בדרך כלל טסו הרבה מאוד ישראלים לחו"ל והגיעו תיירים לכאן.

קרן טרנר: כשאנחנו מקזזים את הסכום, אנחנו רואים שבחודשים יולי-אוגוסט נשארו בארץ אל מול שנה שעברה עוד 900,000 איש שקנו וצרכו ונסעו לאילת.

יבגני סובה: לא הבנו מאיפה העלייה.

יבגני סובה: ה-900,000 שנתקעו הלכו לקנות פה - -

קרן טרנר: גם אני אחראית לחלק.

קרן טרנר: אז נטו 900,000 איש היו פה וצרכו הרבה יותר.

קרן טרנר: גם בחודש הקודם הייתה עלייה אבל החודש עלייה בסחר סיטונאי וקמעונאות של כמעט 30%.

קרן טרנר: גם לי יש אחוזים כאן מבחינת ה... גם הנעתי את הכלכלה.

קרן טרנר: אנחנו רואים בסך הכל שיפור - -

יעקב מרגי: כל יום רביעי או חמישי, בעגלת קניות, אני אומר: תרמתי לצמיחה.

קרן טרנר: בעלי אומר לי להניע קצת פחות את המשק... אז המדדים בסך הכל הם טובים.

קרן טרנר: אנחנו כן רואים שבשירותי אירוח ובתרבות ופנאי, הענפים עם המגבלות הם הענפים היותר נפגעים.

קרן טרנר: אנחנו מאוד חוששים ממצב של סגר.

קרן טרנר: אנחנו, במשרד האוצר, חושבים שיש לדחות כמה שניתן ולנסות לא ללכת לסגר אלא לצעדי ריסון דיפרנציאלים ואחרים ולהימנע מסגר.

קרן טרנר: אנחנו דווקא רואים התאוששות יחסית יפה של אנשים.

קרן טרנר: נראה שהמשק כן הפנים איך לחיות לצד הקורונה.

קרן טרנר: אנחנו לא נמצאים ב-100%, וכמובן שהיינו צריכים להיות ביותר מ-100% כי אנחנו מדי שנה צומחים אבל כן, יש איזה התאוששות וכן יותר תעסוקה, ואנחנו מאוד חוששים ממה שיקרה אם יהיה עכשיו סגר, ועוד מעט נגיע למרכיבי התכנית שאנחנו חושבים שהם מאוד - - - הנתון הזה משקף גם משהו בקשר לתכנית – התכנית שלנו – אני אפרט בהמשך את היקפי המענקים.

קרן טרנר: לפי המדדים שלנו זו מגיפה די מוזרה – יש פחות מתים משנה שעברה ויש פחות עסקים שנסגרים משנה שעברה.

קרן טרנר: אנחנו מעבירים הרבה מאוד כספים שכולנו נצטרך לשלם עליהם בשנים הקרובות, הרבה מאוד כספים לכלכלה ולעסקים.

קרן טרנר: אנחנו רואים שמבחינת סגירות עסקים יש ביחס לשנה שעברה פחות 33% של עסקים נסגרים.

קרן טרנר: יש פחות עסקים שנפתחים אבל רק 15% פחות, זה יכול היה להיות יותר גרוע - -

קריאה: זה לא נשמע סביר.

קריאה: המספר הזה לא הגיוני.

בועז טופורובסקי: זה לא הדבר היחיד שלא הגיוני כאן.

קרן טרנר: צריך להגיד שעסק שנסגר גם לא מקבל מענקים.

קרן טרנר: יכול להיות שעסק סוגר את עצמו - -

יעקב מרגי: אנטאנס, הפסדת עכשיו ארבעה משפטים חשובים.

אנטאנס שחאדה: סליחה.

קרן טרנר: אלה הם הנתונים שיש לנו.

קרן טרנר: כשאנחנו חושבים על איך זה יכול להיות ומה זה משקף, אז קודם כל צריך להגיד שהמדינה מעבירה הרבה מאוד כסף לעסקים.

קרן טרנר: עסק שבסגר או לא בסגר – נגיד גן אירועים שלא יכול לפעול עכשיו והוא ממש מדומם – ההבדל בין עסק סגור לעסק שדומם לגמרי, ירד לאפס, זו שאלה אם הוא לא סגר את עצמו רשמית והוא יכול להגיש לרשות המיסים בקשות להוצאות קבועות וכל המענקים שלנו.

קרן טרנר: אז סביר שחלק מהעסקים לא סוגרים למרות שכשנבוא להתניע אותם מחדש, הם אולי לא ישרדו את ההתנעה - -

יעקב מרגי: גם תהליך הסגירה הוא לא מידי.

קרן טרנר: נכון.

קרן טרנר: אנחנו משווים שנה מול שנה, חשוב לנו להראות את המדדים.

קרן טרנר: אני לא באה ואומרת שהמצב נהדר והעסקים פורחים, זה לא המצב אבל כן צריך להגיד שהמענקים שלנו מנשימים לטוב ולרע, מנשימים הרבה מאוד עסקים במדינת ישראל.

קרן טרנר: מבחינת חדלות פירעון של תאגידים – יש לנו כמעט 13% פחות עסקים שהגיעו לחדלות פירעון השנה.

קרן טרנר: שוב, כי אנחנו מעבירים הרבה מאוד מענקים ומנשימים.

קרן טרנר: מצד אחד, יש כלכלנים שאומרים: אתם פוגעים בהתייעלות של המשק, זה לא יעיל.

קרן טרנר: בשנה שעברה היו עסקים שנסגרו בלי קשר לקורונה, זה חלק טבעי מחיים של עסק להתחדשות, של מדינה וצמיחה וכלכלה והתחדשות.

קרן טרנר: מצד שני, זו תקופה שבה עסק פושט רגל – יש ספקי משנה, יש עובדים, זה לא זמן לצאת לאבטלה אז יש גם יתרונות להנשמה הזאת.

קרן טרנר: השקף הבא מדבר על מספר המועסקים בענפים נבחרים לעומת טרום המשבר.

קרן טרנר: אנחנו כן הולכים ועולים בשיעור המועסקים.

קרן טרנר: המקומות שבהם יש פחות מועסקים זה עדין המקומות עם ההגבלות.

קרן טרנר: זו תמונה שהיא הגיונית בסך הכל.

תמר זנדברג: איך שיעור החוזרים לעבודה לעומת היוצאים החדשים לחל"ת ולאבטלה?

יעקב מרגי: היא אמרה את זה.

קרן טרנר: אני אעביר לך את השקף.

קרן טרנר: אפשר לעבור הלאה ולצלול לתכנית עצמה, ואנחנו עוד מעט מסיימים ותוכלו לשאול שאלות.

קרן טרנר: אני מזכירה שהתכנית דיברה על רשת ביטחון גם לשכירים וגם לעסקים ולעצמאים.

קרן טרנר: מבחינת השכירים – יש להם דמי אבטלה מלאים עד יוני 2021.

קרן טרנר: יש לנו רשת ביטחון ארוכת טווח, יש לה יתרונות ויש לה חסרונות.

קרן טרנר: היא מאפשרת לאנשים לחפש את העבודה המתאימה להם, היא נותנת שקט נפשי שמאפשר לצרוך.

קרן טרנר: במצב של חוסר ודאות אנשים פחות צורכים, יותר חוסכים, וזה מכווץ את הכלכלה.

קרן טרנר: היא מאוד עוזרת לעסקים - -

תמר זנדברג: סליחה קרן, אולי לא הבנתי.

תמר זנדברג: אני רואה שיש פה ירידה במחצית הראשונה של אוגוסט במספר המובטלים.

תמר זנדברג: השאלה היא אם יש יחס בין החוזרים מחל"ת לבין היוצאים החדשים לחל"ת ולאבטלה.

קרן טרנר: זה הנטו.

קרן טרנר: את מדברת על רישום שהוא בשירות התעסוקה - -

תמר זנדברג: אוקי, כי זה מדד גם על המשק.

תמר זנדברג: זה לא רק - - -

קרן טרנר: אנחנו חושבים שהנתון שם מאוד לא מטוייב.

קרן טרנר: כל מי שנרשם שיצא לחל"ת, הרבה מאוד לא דיווחו חזרה ואנחנו יודעים את זה רק בדיעבד, אז שירות התעסוקה עכשיו מטייבת את הנתונים.

קרן טרנר: אנחנו חושבים על מהלך שבו נפנה למעסיקים ונדרוש מהם להוציא שוב לחל"ת כדי לתקף את העניין האם הם בחל"ת או לא.

תמר זנדברג: אבל השאלה האם אתם יודעים שנכון שבמחצית השנייה של אוגוסט או הראשונה של אוגוסט, היחס בין אלה שחוזרים לאלה שיוצאים חיובי או שלילי.

קרן טרנר: - - -

תמר זנדברג: לא, זה חל"ת למובטלים.

תמר זנדברג: אני שואלת מה עם אלה שחוזרים?

קרן טרנר: זה הנטו.

יעקב מרגי: תמר, בפתיח אמרתי לכולם להתאפק עד שהיא מסיימת את הסקירה.

תמר זנדברג: סליחה.

קרן טרנר: התאמנו את מנגנון רשת הביטחון לשכירים – גם תקופות ההכשרה, גם מי זכאי וגם ניתן לצאת ל-14 יום לחל"ת ולא ל-30 יום.

קרן טרנר: אנחנו קיבלנו משימה לתת תכנית כלכלית שמתייחסת לאקורדיון – משק נסגר, נפתח, נסגר נפתח, לגמרי או לא לגמרי.

קרן טרנר: אז כדי להתמודד עם הנגיף, הכלכלה משרתת כאן את הבריאות והתכנית עצמה הותאמה למצב הזה של סגירה-פתיחה.

קרן טרנר: עסק שעכשיו לא עלינו ידומם שבועיים בגלל סגר או ארבעה שבועות, העובדים יכולים לצאת לחל"ת, המדינה לוקחת עליה את העובדים והוא זכאי להוצאות קבועות.

קרן טרנר: אנחנו חושבים שהרשת שלנו מאוד טובה בעיקר למצב של הדממה וגם למצב של לא-הדממה אלא צעדי ריסון.

קרן טרנר: מבחינת עסקים ועצמאים – הרבה מאוד תמיכות גם לבעלים של העסק וגם לעסק עצמו.

קרן טרנר: מענק סוציאלי לעצמאים ולשכיר בעל שליטה, החזר הוצאות קבועות, החזר ארנונה לזכאים.

קרן טרנר: יש פה את הפירוט ואתם ודאי כבר מכירים כי הנושא הוצג.

קרן טרנר: יש לנו כאן דוגמה – בואו נעבור אליה, אם תרצו נחזור, אני רוצה להגיע עכשיו למימוש של התכנית – אני חוזרת ואומרת שהנתונים האלה נמצאים באתר האינטרנט של משרד האוצר, מוצגים אפילו יותר בפירוט.

קרן טרנר: אם אתם חושבים שנכון להציג בשקיפות רבה יותר משהו שמוצג, אני אשמח שתפנו אלי.

קרן טרנר: אנחנו חושבים שאנחנו מנגישים את העניין הזה באופן מלא לציבור.

קרן טרנר: מבחינת מענקים סוציאליים – אלה המענקים שהועברו לעצמאים ולבעלי עסקים.

קרן טרנר: בפעימה הראשונה, שכבר נסגרה, מרץ-אפריל – 2.3 מיליארד, מאי-יוני – 2.6 מיליארד.

קרן טרנר: מאי-יוני – נפתח יחסית לאחרונה.

קרן טרנר: בהתחלה העברנו מקדמה של 2 מיליארד ועכשיו ההשלמה ניתנת ואנחנו מטפסים.

קרן טרנר: מדובר על משהו כמו 430,000 עצמאים ובעלי עסקים, 70% כפול ההכנסה החייבת עד גובה של 15,000 – סה"כ כמעט 6 מיליארד.

קרן טרנר: זה כל יום גדל.

קרן טרנר: בסך הכל יפה לראות את זה.

קרן טרנר: בגלל שדיברנו על תכנית לטווח זמן ארוך קדימה, אנשים כבר מתרגלים ושכר הלימוד כבר די שולם.

קרן טרנר: מענקים עבור השתתפות בהוצאות קבועות - מרץ-אפריל עדין פתוח כי עשינו שם – דובר על זה גם בהרחבה שאפשר שוטף פלוס 60 ומישהו בגין מאי-יוני יכול להגיש עוד.

קרן טרנר: כנראה נרצה להאריך את ההגשה של זה.

קרן טרנר: מאי-יוני פתוח להגשה ומגישים, זה עולה כל יום.

קרן טרנר: עסקים עד 300,000 זה עסקים שהעברנו אליהם בצורה די מיידית את הכסף, זה מהלך הרבה יותר פשוט, פחות בירוקרטי.

קרן טרנר: מעל 300,000, עם קצת יותר נתונים, סכומים הרבה יותר גבוהים לכל עסק, וגם זה מתחיל לעלות ולטפס כל יום.

קרן טרנר: בסך הכל, אנחנו מקבלים על זה פידבקים חיוביים.

קרן טרנר: אני לא אומרת שאין כאלה שנופלים בין הכיסאות, אני מניחה שנשמע אותם כאן אבל בסך הכל...

יעקב מרגי: אין ספק שבכל רגע שהרמתם את הרף, קול הזעקה הלך ודעך.

יעקב מרגי: זה יכול להיות או שאדם התרגל לכאב, או שנתתם מענה.

יעקב מרגי: תמיד אמרתי – כל נוסחה, יש כאלה שהיא תעבור מעל הראש שלהם.

קרן טרנר: כן.

קרן טרנר: המענק הבא הוא מענק לעידוד התעסוקה – הייתה עליו הרבה ביקורת - -

בועז טופורובסקי: אדוני היושב-ראש, לא ירדה האש.

בועז טופורובסקי: זה לא ייאוש, אנשים מפגינים כל יום, אנשים גמורים כל יום.

בועז טופורובסקי: אנחנו בלשכות שלנו מקבלים פניות בלי סוף.

בועז טופורובסקי: זה לא ירד.

בועז טופורובסקי: יכול להיות שאנשים מיואשים ולא מאמינים שייצא משהו.

יעקב מרגי: שמעת שהיא נעלמה?

יעקב מרגי: זה לא און עוצמות של תחילת ה...

בועז טופורובסקי: מה זה לא אותן עוצמות?

בועז טופורובסקי: בסופו של דבר לבן אדם נגמרת האנרגיה.

יעקב מרגי: אז אמרתי.

יעקב מרגי: ..

בועז טופורובסקי: אבל השקף הזה, שדילגנו עליו בעמוד 10, זה נראה כאילו לא משנה מה, אם אני פרילנסר או עסק בינוני – הכל סבבה.

בועז טופורובסקי: אני יכול לחיות עד ש - -

יעקב מרגי: בועז, נגמור את הסקירה, תרשום לך את השאלות – בשמחה.

קרן טרנר: קביעת מענק לעידוד תעסוקה לעובדים שחזרו החל מה-1 ביוני – יש שני מסלולים: עובדים שחזור ב-1 ביוני ועובדים שחזרו החל מה-1 ביולי.

קרן טרנר: אז כרגע, מעסיקים שבחרו את המסלול של ארבעה חודשים החל מה-1 ביוני עוד יגישו לנו את המסלול של ארבעה חודשים החל מה-1 ביוני, אבל כרגע זה רק מעסיקים שהגישו עבור עובדים שחזרו ב-1 ביוני.

קרן טרנר: הגישו למעלה מ-45,000 מעסיקים עבור חזרה של למעלה מ-350,000 עובדים.

קרן טרנר: יש לנו פה אתגר - הטפסים, הייתה עליהם הרבה ביקורת.

קרן טרנר: הם כנראה לא מאוד מאוד פשוטים אבל בלחץ הזמן, בסך הכל זה עמד בזמנים ועסקים הגישו.

קרן טרנר: "ישרוטל" מאוד מהר הגישה אלפי עובדים.

קרן טרנר: נכון, היה קצת קושי, שירות התעסוקה שיפר גם את האופן שבו כשממתינים לאישור העובד יש איזה שהוא לינק קצר יותר.

קרן טרנר: עובדים על זה כדי לשפר את זה.

קרן טרנר: צריך להגיד שעד היום הועברו 350 מיליון שקלים עבור עובדים שכבר אישור.

קרן טרנר: יש עוד 200 מיליון שמחכים לאישור העובד, ובזה הקלנו ואני מקווה שזה ישתפר מאוד.

קרן טרנר: זו רק הפעימה הראשונה במסלול הראשון – בסך הכל נראה שזה עובד.

קרן טרנר: אני עוברת לנושא ההלוואות – יש לנו את המסלולים השונים.

קרן טרנר: אנחנו מתמקדים בעיקר בעסקים קטנים ובינוניים.

קרן טרנר: היה הרבה מאוד אשראי שניתן בהתחלה והיום אנחנו שומעים שכבר יש טפטוף של בקשות, שומעים את זה גם מהבנקים וגם מהנתונים אצלנו.

קרן טרנר: ניתנו כמעט 20 מיליארד שקלים של הלוואות.

קרן טרנר: צריך להגיד שהגדלנו את היקף האשראי בעת המשבר, עלות האשראי נמוכה והרבה מהעסקים, כשאנחנו מדברים עם הבנקים, מדברים על זה שהרבה מהעסקים בהתחלה, עם אי הוודאות, הלכו ומשכו מזומן כדי שתהיה להם נזילות.

קרן טרנר: האשראי כאן הוא גם מסובסד, המדינה מסבסדת את הריבית, את העמלות ואת הפירעון של שנה ראשונה.

קרן טרנר: זה תנאים מאוד טובים למשק.

קרן טרנר: הפחתנו את העלות הכללית של האשראי לפריים פלוס 1.5.

יעקב מרגי: בחנתם את השיתוף פעולה של הבנקים למול הכוונות שלכם?

יעקב מרגי: כי בהתחלה הייתה טענה שהבנקים גם נבהלו ומשכו "הנד-ברקס".

יעקב מרגי: ..

קרן טרנר: כן.

תמר זנדברג: ה-100% פה זה סך ה - - - שהוגשו?

קריאה: סליחה, מה המספרים מסביב למעגל, זה מספר הבקשות?

תמר זנדברג: - - -

קרן טרנר: הוקצה יותר.

קרן טרנר: אנחנו פתחנו לעסקים קטנים ובינוניים ב-22 ועכשיו יהיו עוד 18 מיליארד.

קרן טרנר: זאת אומרת, אנחנו לחלוטין לא - -

תמר זנדברג: כמה מזה במיצוי?

תמר זנדברג: הבקשות שאושרו יחסית לכמה הוקצה.

כפיר בטט: אני ראש המטה של קרן.

כפיר בטט: מבחינת כסף הוקצו 18 מיליארד שמתוכו 17.2, ועכשיו כדי להגדיל בעוד 18 מיליארד - -

תמר זנדברג: רגע, רק להבין: הוקצו 18 מיליארד ומתוכם מוצו 17.3?

כפיר בטט: למסלול הזה.

קריאות: - - -

יעקב מרגי: סליחה, אף אחד לא שומע את השני.

יעקב מרגי: כולם ידברו.

יעקב מרגי: בלי להירשם, כל מי שנמצא פה ידבר.

אנטאנס שחאדה: סליחה, המספרים מסביב לעוגה זה מספר ההלוואות או מה זה?

כפיר בטט: מספר ההלוואות - - -

קרן טרנר: בעיגול זה הכסף המאושר שניתן אבל כן רצינו להראות גם מי לא קיבל, מי כן קביל ומה ההיקפים, חלק שלא קיבלו והלכו למסלול השני.

קרן טרנר: צריך להגיד שאם עושים השוואה בין-לאומית – הרבה מהמדינות מתהדרות באשראי מאוד מאוד גבוה.

קרן טרנר: בסוף גם אנחנו יכולים להגיד שיש מסגרת של 100 מיליארד אבל היא לא מסגרת אפקטיבית.

קרן טרנר: אנחנו לא מכים בתקרה אף פעם.

קרן טרנר: כל פעם שיש מגבלת אשראי, החשב הכללי מרחיב את המסגרת.

קרן טרנר: נמצא כאן עמית, נציג החשב, שיוכל לענות על עוד שאלות.

קרן טרנר: אנחנו כבר מסיימים את המצגת ואז - -

יעקב מרגי: מיד פותחים את זה לשאלות ולהשלמות.

קרן טרנר: צריך להגיד שהחשב הכללי ביצע הרבה מאוד פעולות לעודד תחרות, להקל בבירוקרטיה לרבות גם לא חדר מצב אבל כן מענה לחריגים.

קרן טרנר: כל הלוואה שנדחית עולה אליהם, נציגי ציבור וכולי.

קרן טרנר: תהליך מאוד יפה שעשה החשב הכללי והנציג שלו כאן יכול להרחיב.

קרן טרנר: כן צריך להגיד לסיום מבחינת עסקים קטנים ובינוניים – עשינו עוד הרבה מאוד צעדים שעידו יוכל להרחיב ובטח חלקם כבר נדונו כאן, אם זה סיוע למעבר לתשלום ללא מגע, סיוע לחיבור לאינטרנט מהיר ומיזמים שונים עם הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים והתאמות לעסק בשל הקורונה.

קרן טרנר: יש הרבה מאוד דברים שעידו יוכל להרחיב, אם תרצו.

קרן טרנר: אני מציעה שנעבור ל - -

יעקב מרגי: ברשותך, יש מישהו שרוצה להשלים או שנשאיר את זה לשאלות?

יעקב מרגי: אז בואו נעשה ככה – כל הצוות, תשמעו התייחסות של חברי הכנסת, תרצו לרשום לכם נקודות או שתסמנו לי, אין בעיה.

יעקב מרגי: אני הייתי רוצה לפני שנעבור לחברי הכנסת, שתתייחסי לכך שהוועדה הזו נדרשה שלא בטובתה לתקן חקיקה שהיא פוגענית לצרכנים בסוגית אל-על.

יעקב מרגי: אנחנו מציעים את ההזדמנות שאת פה – אנחנו עוקבים בחרדה ובדאגה.

יעקב מרגי: לא רק אל-על, כל חברות התעופה אבל הבולט והלב הפועם זה אל-על.

יעקב מרגי: לגבי החזר התשלומים – נתנו אורכה פעם ראשונה.

יעקב מרגי: ביקשתם פעם שנייה, היה קשה מאוד ואני הצעתי שלא תהיה פעם שלישית.

קרן טרנר: הבנתי שאמרת לא לבוא.

יעקב מרגי: אל תנסו אפילו, אל תפנו.

יעקב מרגי: כל עוד אני יו"ר ועדת הכלכלה לא יהיה דיון על הארכת תאריך נוסף.

יעקב מרגי: אבל אנחנו כן רוצים, עם כל הכבוד, להצהיר הצהרה – לא, אני באמת עוקב בדאגה, אני רואה את הוויכוחים ואת המשא ומתן שלא מסתיים, והייתי רוצה שתתני לנו מילות הרגעה.

יעקב מרגי: תתייחסי לזה דקה, שתיים.

קרן טרנר: עוד במתווה שהוצע על ידי מנכ"ל משרד האוצר הקודם, אנחנו דבקים במתווה.

קרן טרנר: אנחנו מדברים על מתווה שכולל הזרמת כספים של 400 מיליון דולר לחברה, 150 מיליון דולר של הון ועוד 50 מיליון דולר של חוב.

קרן טרנר: אנחנו בתהליך עם החברה, נקבעו גם אבני דרך.

קרן טרנר: אנחנו עכשיו באבן הדרך האחרונה לקראת הנפקה.

קרן טרנר: אנחנו עומדים על כך שההנפקה צריכה להיות ב-15 בספטמבר.

קרן טרנר: ההנפקה תזרים הון לחברה ולאחר מכן יהיה גיוס חוב, בין אם - -

יעקב מרגי: כרגע יש ויכוח עם הבעלים, אני מבין.

קרן טרנר: לבעלים יש בקשות שונות.

קרן טרנר: אנחנו יושבים עם הבעלים, ישבנו גם אתמול עם הבעלים.

קרן טרנר: הם ביקשו שננסח נוסח עם ודאות יותר גבוהה לגבי מחויבות המדינה לחוב, ואנחנו מעבירים להם נוסח כזה - -

יעקב מרגי: זו הדרישה היחידה?

קרן טרנר: יש להם דרישות שונות לגבי ההנפקה והדברים האלה נדונים.

יעקב מרגי: זה עלול לעכב את התאריך?

קרן טרנר: אנחנו, מבחינתנו, ב-15 בספטמבר צריכה להיות הנפקה - -

יעקב מרגי: מה זה צריכה?

יעקב מרגי: במי זה תלוי?

קרן טרנר: מישהו צריך ללחוץ על "אנטר" וזה לא אני.

יעקב מרגי: זה ברור לי, לכן התייחסתי עכשיו לשאלה.

קרן טרנר: אנחנו עומדים על כך שב-15 בספטמבר תהיה הנפקה, זה בדיוק לוח הזמנים שמאפשר את התשלום ב-1 באוקטובר.

קרן טרנר: אנחנו מתייחסים לתאריך הזה כתאריך סופי ומוחלט, וכל הצעה שמציעים, אנחנו באים ובודקים איך זה מתכנס ל-1 באוקטובר.

קרן טרנר: המתווה הנוכחי מתכנס כך שיוכלו לקבל את הכסף ב-1 באוקטובר.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: אני חושב שיש פה איזה מסר והיה חשוב לנו כי בתחילת הדרך – לא לכולם אצה הדרך.

יעקב מרגי: חוץ מלהביא לנו את התיקון וללחוץ עלינו, ראינו שהמשא ומתן התארך וידענו שתהיה הארכה.

יעקב מרגי: אנחנו חששנו מזה ובכוונה הצהרתי, לא בשביל לעשות שרירים, אני חושב שהצרכנים ורוכשי הכרטיסים לא צריכים לסבול שוב ולא להיות חברת אשראי, לא של הבעלים ולא של המדינה.

יעקב מרגי: אם המדינה חושבת שצריך להציל את אל-על אז שתעשה צעדים משלה.

יעקב מרגי: רוכשי הכרטיסים צריכים לקבל את התמורה המלאה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: חברי הכנסת, לא הרצאות כי יש פה נוכחות מרשימה של חברי כנסת.

קרן ברק: אבל יש מיליון שאלות.

יעקב מרגי: אני הזמנתי אותך ליום עיון?

יעקב מרגי: אל תשאלי, יגיע תורך - -

קרן טרנר: אנחנו באים להצהרות או לשאלות?

יעקב מרגי: תשאלי מה שאת רוצה אבל לא הרצאות.

יעקב מרגי: בדקתיים, תאמיני לי, את יכולה להיות יעילה.

יעקב מרגי: תבחרי את המוץ מן התבן.

יעקב מרגי: בבקשה אדוני.

ניר ברקת: שמענו מה המדינה נותנת.

ניר ברקת: אני חושב שהזווית היותר נכונה זה להסתכל מה קורה לעסקים שמקבלים או לא מקבלים.

ניר ברקת: אני ציפיתי לראות מצגת שמראה לנו מה סך הכל העסקים במדינה, כמה מהם עומדים לקרוס ולראות יחסית למחזור של שנה שעברה, מה הסיוע האמתי שלנו להם ולחילופין, מי בסכנת סגירה, כמה עדין בסכנת סגירה?

ניר ברקת: לא ראיתי במצגת הזאת.

ניר ברקת: הבנתי מה התשומות אבל מה האימפקט של זה על המגזר העסקי?

ניר ברקת: ויש פערים ענקיים.

ניר ברקת: למשל, העסקים שהמחזור שלהם ירד בין 25% ל-50% - דיברנו בזמנו אולי לחלק לשתי מדרגות – בין 25 ל-50 ו-50 ומעלה.

ניר ברקת: עשיתם מדרגה אחת מ-40 ומעלה ועדין, מי שמדמם לאורך זמן, מה שנקרא "פצוע בינוני" שמדמם, הוא בסוף ימות.

ניר ברקת: אז חסרה לי הזווית של הלקוח, שזה השותפים שלנו, אנשי העסקים.

ניר ברקת: כשמסתכלים על אנשי העסקים צריך להיות ברור שהלוואות לא משפרות את האובליגו.

ניר ברקת: בשוליים זה מקטין את הסיכון של העסק אבל המענקים הם אלה שנותנים.

ניר ברקת: ב-2014, כשהיה משבר גדול בירושלים והייתה לנו ירידה במחזור בעקבות טרור, ספטמבר, אוקטובר, נובמבר, נתנו בהצלחה מענקים למי שהמחזור שלו ירד מעל 25%, זה היה 70 מיליון שקל, וחמש שנים אחרי זה ירושלים היא במקום הראשון בעולם בקצב הצמיחה בתיירות.

ניר ברקת: כלומר, אנשי עסקים שאתה לא תומך בהם כשהם צריכים את המדינה, הם מפחדים להשקיע קדימה ולא מוכנים לקחת סיכונים.

ניר ברקת: הם צריכים להיות שותפים ולא פרה חולבת, ועדין יש פערים מאוד גדולים.

ניר ברקת: אני מצפה מכם - -

קרן טרנר: האמת שיש שקפים כאלה - -

ניר ברקת: - - שאתם תגידו לנו מה הפערים ולא שאנחנו נדבר עם רועי ועם דובי ועם השטח ונביא את זה לכאן.

ניר ברקת: זה לא צריך להיות בדחיפה, זה צריך להיות במשיכה.

ניר ברקת: לגבי אל-על – אותי מעניין לדעת אם יש עוד חברה במדינת ישראל, מכל החברות שמסייעים להן, שבאות עם דרישות להנפקה, נכנסים לצורה שהם מנהלים.

ניר ברקת: זה הזוי בעיניי וזה מקרין נטו פוליטיקה.

ניר ברקת: הציפייה שלי – תראי לי כמה חברות יש מעל 400 מיליון שקל שהן במצוקה מאוד גדולה והירידה שלהן במחזור מעל 50% - -

יעקב מרגי: היו שיקולים נוספים לגבי אל-על.

ניר ברקת: בוודאי שכן אבל אני אומר שאם המדינה הייתה בוחרת במסלול הכי פשוט של סיוע ישיר כמו לשאר העסקים שיש להם ירידה גדולה במחזור, אז אמנם הסכום אולי יותר גדול, כמו שמקובל בעולם, כמו שכל החברות הפרטיות בעולם מקבלות סיוע מהמדינות שלהן, אני לא מדבר על חברות תעופה ממשלתיות – רובן ככולן מקבלות סיוע משמעותי, סיוע ישיר, ואותי מפתיע מדוע לא נותנים להם סיוע ישיר ומובילים אותם למסלול שהוא ייחודי וכל הזמן סביב הבעיה.

יעקב מרגי: תודה.

קרן טרנר: וואו, אני ממש מופתעת מהשאלה שלך.

ניר ברקת: ממה את מופתעת?

ניר ברקת: מהביקורת שלי?

יעקב מרגי: תשיבי לו.

ניר ברקת: שנבחר מסלול ייחודי לחברה - -

יעקב מרגי: ניר, אני הוספתי את זה פרו-בונו שלי.

יעקב מרגי: קמתי הבוקר עם ידיעה מפחידה אז שאלתי.

יעקב מרגי: בבקשה.

עידן רול: תודה רבה אדוני היושב-ראש.

עידן רול: תודה רבה למנכ"לית על הסקירה.

עידן רול: אני רוצה להתעכב על מצב שוק התעסוקה, שחרף הנתונים שהוצגו פה, אני חושב שהוא נמצא במצב מדאיג, ואני חושב שיש שלוש סיבות עיקריות שנובעות ממדיניות משרד האוצר, בין היתר, שבגללן אנחנו לא רואים שיפור מספיק גדול בשוק התעסוקה.

עידן רול: אני קודם כל מודה לך על החל"ת, שאמרת שנדבר עליו.

עידן רול: אני באמת חושב שצריך לתת את הדעת שוב על ההשלכות של המודל הזה.

עידן רול: אני מלווה את ענף המסעדנות ופגשתי בשבוע שעבר מסעדנים מכל הארץ, שאומרים בצורה הכי גלויה: העובדים שלנו לא רוצים לבוא לעבוד כי הם מעדיפים לקבל דמי אבטלה עד יוני, ואלה שמוכנים לבוא לעבוד רוצים לעשות את זה ב"שחור".

עידן רול: אני הייתי חושב שצריך גם לבדוק נתונים, במידה ויש, על איך מודל החל"ת מעודד כלכלה שחורה.

עידן רול: אנחנו רואים בשטח, בצורה מאוד ניכרת, שיש יותר ויותר ניסיונות לעבוד ב"שחור" מה שנקרא.

עידן רול: דבר שני זה מענקי עידוד תעסוקה – למרות שהכספים נצבעו והוקצבו, בפועל אחוז המימוש הוא נורא נמוך – 4% בלבד מימשו את מענקי התעסוקה, זה נמוך, גם אם עדין יש בקשות שטרם אושרו.

קרן טרנר: איך הגעת ל-4%?

עידן רול: אלה הנתונים שיש לי.

קרן טרנר: 4% של מה ממה?

עידן רול: 4% מסך הכסף שהוקצה לקרן מענקי עידוד תעסוקה מומשו.

קרן טרנר: אפשר לשים את השקף – קודם כל, זה פעימות.

קרן טרנר: זה המסלול הראשון של הארבעה חודשים, מי שחזר ב-1 ביוני ולא ב-1 ביולי, וזו רק פעימה אחת מתוך ארבע עבור 350,000 מועסקים.

קרן טרנר: בסוף, ההיקף שחזר הוא לא הרבה יותר מזה.

קרן טרנר: זה עולה הרבה מאוד העניין הזה שהאוצר מימש רק חצי מהתכנית שהוקצתה, אני לא יכולה לשלם את דמי האבטלה של דצמבר באוגוסט.

קרן טרנר: יש מנות.

עידן רול: אני מבין אבל אפשר לדבר גם על למה הפעימות מחולקות כמו שהן מחולקות - -

יעקב מרגי: עידן, תמשיך והיא תשיב.

קרן טרנר: בסוף, כשאתה בא ואומר למעסיק – מעסיק שב-1 ביוני חזר העובד, יש לו ארבע פעימות שמסתכמות ב-7,500, יש לו עניין עכשיו גם עם שימור של העובד והוא מקבל כל חודש כדי שהוא לא יקבל את כל הכסף ולמחרת ישלח את העובד הביתה, ואנחנו - -

ניר ברקת: כל המנגנון הזה מיותר כי הוא לא מוסיף עובדים.

יעקב מרגי: ניר, דיברת.

קרן טרנר: - - ו-350,000 עובדים בגינם - -

יעקב מרגי: יש עוד אורחים חשובים בזום.

ניר ברקת: אבל שמעת מה שאמרתי?

ניר ברקת: זה התמריץ - - -

יעקב מרגי: כן.

יעקב מרגי: עידן ברשות דיבור.

קרן טרנר: בסך הכל זה מתקדם יפה, זה לא 4% ניצול, אני לא יודעת מי חישב וממה.

קרן טרנר: ברור שזה לא יכול להיות 100% עכשיו כי יש ארבע פעימות וזה המסלול הראשון אבל המימוש הוא בסך הכל בעיניי מימוש טוב.

קרן טרנר: יש לנו כן אתגר באישור של העובדים אבל 350 מיליון כבר עברו, עוד 200 ממתינים לאישור העובדים וביחד זה פעימה ראשונה.

עידן רול: אני חושב אישית שאופן קביעת הפעימות הוא גם סיבה שאפשר לדבר עליה.

עידן רול: זה נכון שיש פעימות אבל בסופו של דבר, דה-פקטו, מתי זה יגיע לסייע לעסקים – יכול להיות שלחלקם זה יגיע בשלב מאוד מאוחר.

עידן רול: דבר נוסף ואחרון זה הנושא של הכשרות מקצועיות – הוקצו לזה מאות מיליונים.

עידן רול: ככל הידוע לי לפחות, אפס אחוז מהתקציב של הכשרות מקצועיות שנצבע לצורך העניין – מומש.

עידן רול: הנושא הזה - -

יעקב מרגי: אתה יודע מה?

יעקב מרגי: אם זה אפס אני שמח כי בטוח שלא נעשתה הכנה ותכנית עבודה יעילה – אתה יודע, תמיד עשו לנו בתקופות של אבטלה כל מיני הכשרות מקצועיות דרך משרד העבודה של פעם והיינו מקבלים כל מיני השתלמויות כאלה ואחרות, שאולי במילניום השלישי נשלים אותן.

עידן רול: אז נכון לעכשיו, אדוני היושב-ראש, התכנית הקיימת היא לא עדכנית, היא לא תכנית הכשרות מקצועיות שמותאמת לעידן הקורונה אלא תכניות שהיו קיימות עד עכשיו.

עידן רול: הן לא תואמות את המעסיקים, המעסיקים אומרים: זה לא הכשרות שאנחנו רוצים לקבל, ויש מעסיקים, יש מובטלים, יש מרכזי הכשרות אבל אין תכנית הכשרות רלוונטית.

יעקב מרגי: אני מקווה שחיים כץ לא יכעס עלי.

עידן רול: לא, לא, אנחנו מדברים פה על התחום הכלכלי, ובעיקר יש פה מאבק בין שר אוצר לשר הרווחה, מי ינהל את נושא ההכשרות המקצועיות, ובינתיים אנשים עומדים ומחכים ומדברים על הקמת מינהלת.

עידן רול: אני לא מבין איך הקמת מינהלת תקדם את זה בפועל.

עידן רול: כרגע צריך להזרים את הכסף - - -

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: שאלות חזקות.

יעקב מרגי: יבגני סובה, בבקשה.

יבגני סובה: תודה רבה אדוני היושב-ראש.

יבגני סובה: תודה רבה גם למנכ"לית משרד האוצר.

יבגני סובה: קודם כל, בואו נתחיל מהתמונה הלא-אופטימית – הציבור לא מאמין.

יבגני סובה: לא מאמין בתהליך קבלת ההחלטות, גם לא בשקיפות.

יבגני סובה: הציבור, כשהוא רואה איך אתם, פקידים ואנשי מקצוע במשרד האוצר, מקבלים – מה שאני בא להגיד, שבעקבות מה שקורה בתהליך קבלת ההחלטות, יש זיהום פוליטי.

יבגני סובה: הציבור לא מאמין לכם.

יבגני סובה: אתם יכולים לעשות עכשיו אלף מצגות, ולבוא ולהגיד שאנחנו ככה וככה – הציבור לא יאמין כי הכל פוליטי ולצערי, במקום לבוא ולהציג פתרונות למשבר הכלכלי, מדברים על הפוליטיקה, וצר לי שזה מה שקורה גם בתוך משרד האוצר.

קרן טרנר: זה אמירות מאוד קשות.

קרן טרנר: לא הבנתי - - - ואני יכולה להשיב.

יבגני סובה: אני לא מאשים.

יבגני סובה: אני אמרתי את תחושת הציבור.

יבגני סובה: את לא צריכה להתווכח איתי, אני אומר מה שאני מעביר, שתחושת הציבור קשה מאוד כי ההחלטות שמתקבלות במשרד האוצר ומתקבלות לציבור מזוהמות בצורה פוליטית.

יבגני סובה: זה הכל.

קרן טרנר: אתה אומר את זה או שאתה אומר שהציבור אומר את זה?

יבגני סובה: אני אומר את זה כפי שאני שומע מהציבור.

יבגני סובה: אני מייצג את הציבור ולכן, מה שאני אומר הוא שהציבור לא מקבל סיוע.

יבגני סובה: דיבר פה עידן על אנשים שלא רוצים לחזור לעבודה – חמישה חודשים אנחנו מדברים על חל"ת גרמני, על המודל הגרמני, לא שמעתי אף נציג שבא ואומר: בואו נשקול את הדבר הזה.

יבגני סובה: גם אין תקציב, אנחנו בלי תקציב.

יבגני סובה: תעבדו עם כל הכוח ותגידו שלא יתכן שלא מתקבל תקציב.

יבגני סובה: אני אגיד עוד דבר אחד: מה שקורה, שכל התהליכים ותכניות הסיוע לא מגובים בתהליכים משפטיים.

יבגני סובה: אתן לכם דוגמה פשוטה – אנשים כמו סוכני תיירות, שעובדים שמונה, עשרה חודשים קדימה, שהעסקים שלהם נסגרו כי אין תיירים, נכון?

יבגני סובה: את באה ואומרת שאין תיירים, בסדר, אין תיירים אבל בן אדם אומר:

יבגני סובה: אני מאוים בתביעות של עמלות לדמי תיווך שלקחתי לפני שמונה חודשים, ואני חייב מיליון שקל רק על עמלות.

יבגני סובה: מה אני אעשה?

יבגני סובה: אז מצד אחד מציעים סיוע כלכלי ומצד שני, לא מגבים את זה בתהליכים משפטיים, בשביל למנוע תביעות, בשביל לעצור את כל התהליכים.

יבגני סובה: אותו דבר לגבי זוגות – אנחנו דנים בנושא של החזרת פיקדונות על אולמות האירועים.

יבגני סובה: אנשים מאוימים בזה שבעלי אולמות יתבעו אותם, ואתם לא מגבים את ההחלטות המקצועיות בהחלטות משפטיות.

יעקב מרגי: תודה.

יבגני סובה: משפט אחרון לסיום – אני רוצה שהשקיפות, וזה דבר סופר-קריטי כי אמון הציבור תלוי בשקיפות שלכם, בקבלת ההחלטות שלכם.

יבגני סובה: ואם צריך לבוא ולהגיד את האמת – צריך להגיד את האמת.

יבגני סובה: זה הכל.

יעקב מרגי: הילה, בבקשה.

הילה שי וזאן: תודה רבה כבוד היושב-ראש.

הילה שי וזאן: גברתי המנכ"לית, כמה נקודות, אני לא אחזור על דברים שנאמרו פרט לנקודה שהעלה היושב-ראש לגבי החל"ת – האם אנחנו באמת לא מעודדים פה איזו שהיא אבטלה שקטה בכך שאנחנו מבטיחים לאנשים אל החל"ת?

הילה שי וזאן: אני מקבלת הרבה פניות מבעלי עסקים, בעיקר קטנים, שאומרים שעובדים לא רוצים לבוא לעבוד.

הילה שי וזאן: הם לא רוצים לעבוד, הבטחתם להם את החל"ת עד יוני הבא, ואני חושבת שצריך לתת את הדעת לכך.

הילה שי וזאן: נקודה נוספת – אני פרסמתי ברשתות החברתיות כדי לשמוע מאנשים מה הנקודות הכואבות, ועלו דברים מאוד חשובים: 1.

הילה שי וזאן: הכנסה של עצמאים לבידוד.

הילה שי וזאן: כאשר שכיר נכנס לבידוד, יש לו איזו שהיא אבטחה והוא מגובה.

הילה שי וזאן: לעומת זאת, עצמאי שנכנס לבידוד של 14 יום, שזה חצי חודש, הוא לא מקבל כרגע שום דבר מהמדינה עבור אותם ימים.

הילה שי וזאן: חשוב לבדוק את הנושא, ואשמח לקבל תשובה לגבי הסוגיה הזאת.

הילה שי וזאן: כמו כן, עוסק שפתח תיק עצמאי ב-3 במרץ ולא ב-20 בפברואר, למעשה לא זכאי לשום מענק.

הילה שי וזאן: האם יש לנו איזו שהיא התייחסות לעסקים שפתחו בתחילת מרץ, ובסופו של יום הם גיבשו את העסק שלהם והגישו את הניירת עוד הרבה קודם.

הילה שי וזאן: המדינה הזאת ממשיכה להתנהל, העסקים נפתחים ואני חושבת שזה האינטרס שלנו, כמדינה – לא יכול להיות שלא ניתן להם שום מענק ושום התייחסות לתקופה הזאת.

הילה שי וזאן: אני קיבלתי גם הרבה תלונות לגבי עיכובים במתן מענקים.

הילה שי וזאן: אמרה פה המנכ"לית שהיא רואה שיפור.

הילה שי וזאן: אני אשמח לדעת במה זה משתפר בשירות ללקוח.

יעקב מרגי: הילה, נקודה אחרונה.

הילה שי וזאן: אני מסיימת.

הילה שי וזאן: עוד שני דברים קטנים – בימים האחרונים להרבה עסקים יש חוסר ודאות לגבי מה הולך לקרות בסגר.

הילה שי וזאן: אמרתם שאתם עובדים בשיטת האקורדיון, זאת אומרת שאתם יודעים מה יקרה במידה ויהיה סגר.

הילה שי וזאן: אני ממליצה לעדכן את העסקים מה יקרה במידה כזו או אחרת כדי למנוע את אי הוודאות.

הילה שי וזאן: הדבר האחרון – כמובן זוגות הקורונה.

הילה שי וזאן: אמרת פה את בעצמך קרן, בהתחייבות, בשם שר האוצר, בשם משרד האוצר, להיות אחראית לתמיכה בהצעת החוק שתשיב להם את המקדמות.

הילה שי וזאן: אנחנו, כוועדה, ובכלל כחברי הכנסת, מצפים שתעמדו מאחורי המילים האלה ותדאגו שהצעת החוק הזאת, אפילו ממשלתית, לא רלוונטי איזו, תבטיח את החזרת כל המקדמות לזוגות הקורונה.

הילה שי וזאן: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אימאן ח'טיב, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: האמת, אני ציפיתי לשמוע גם את הצד השני.

אימאן ח'טיב יאסין: המצגת מאוד יפה, מסודרת ומראה כאילו תמונה אופטימית אבל בפועל, המציאות מאוד מאוד קשה.

אימאן ח'טיב יאסין: תפס אותי שדיברת על זה שהאוצר כאילו פועל בכל דרך להימנע מסגר.

אימאן ח'טיב יאסין: אחר כך, אני רשמתי את ההערה הזאת ואני רואה שכתבתי במקום "סגר", "סדר".

אימאן ח'טיב יאסין: באמת, זה המצב, שאין סדר.

אימאן ח'טיב יאסין: אין סדר בשום דבר.

אימאן ח'טיב יאסין: הציבור מבולבל לגמרי, יש חוסר ודאות בכל הדברים.

אימאן ח'טיב יאסין: חברתי הילה מדברת על ליידע את הציבור לפני.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רואים שאנחנו מקבלים החלטות אחרי שהדברים - -

יעקב מרגי: היא מנכ"לית האוצר, היא לא מנכ"לית המדינה.

אימאן ח'טיב יאסין: היא מנכ"לית האוצר - -

יצחק פינדרוס: הבעיה היא שהם מנהלים כאילו שהם מנכל"י המדינה, זו הבעיה.

יצחק פינדרוס: אם הם לא היו ככה, זה היה בסדר.

יעקב מרגי: שלום לממלא מקום יושב-ראש ועדת הכספים.

אימאן ח'טיב יאסין: כבודו, שם המשחק הוא כסף, וכסף נמצא במשרד האוצר ולא בשום מקום אחר.

אימאן ח'טיב יאסין: ואני רוצה להתייחס נקודתית לחברה הערבית, שאצלנו המצב גם מלפני הקורונה כל כך קשה.

אימאן ח'טיב יאסין: עם הקורונה, באיזה מימד שאתה רוצה לבחור, אנחנו עוד למטה וירדנו למטה, כפליים ממה שיש בחברה היהודית.

יעקב מרגי: לסכם.

אימאן ח'טיב יאסין: לסיכום – העסקים הקטנים, המסעדות, האולמות – צריך לתת להם קצת נשימה.

אימאן ח'טיב יאסין: העצמאים לא מקבלים פיצוי על זה שהם נכנסים לבידוד.

אימאן ח'טיב יאסין: עכשיו החזרנו את בתי הספר לעבודה, יש מורים שנדבקים מהתלמידים שלהם והם יושבים בבית.

אימאן ח'טיב יאסין: יש מורים חדשים, מי יפצה אותם על ימי מחלה?

אימאן ח'טיב יאסין: אף אחד.

אימאן ח'טיב יאסין: עובדים שעתיים ואין להם ימי מחלה.

אימאן ח'טיב יאסין: את כל זה צריך לקחת בחשבון.

אימאן ח'טיב יאסין: ומי נמצא במקומות האלה?

אימאן ח'טיב יאסין: האנשים הפשוטים שעובדים באותם עסקים קטנים ופה צריך לתת את הפתרון.

יעקב מרגי: תודה .

יעקב מרגי: בועז תמתין, אנחנו נותנים לתמר, יש לה זכות כפולה היום.

תמר זנדברג: תודה אדוני וסליחה על הסחת הדעת.

תמר זנדברג: קודם כל, אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולדחות את האמירות שנשמעות גם כאן וגם במקומות אחרים על הנושא הזה שהציבור לא ירצה לחזור לעבודה ודברים כאלה.

תמר זנדברג: מכאן בדיוק נובע חוסר האמון שלנו בציבור.

תמר זנדברג: אני חושבת שבסך הכל אנשים רוצים לעבוד, הם לא רוצים "לעבוד" על אף אחד.

תמר זנדברג: המצב הכלכלי הוא מצב קשה, אין משרות במשק.

תמר זנדברג: זה לא שאם יש אחד או שניים שאולי התעצלו, יש עליהם עוד מאות-אלפים כרגע לצערנו הרב, שרוצים לחזור לעבודה ולא מתאפשר להם בגלל המצב במשק.

תמר זנדברג: אותו דבר אני רוצה לומר ולנצל פה את ההזדמנות לפני שאני שואלת על המגזר הציבורי – חברות וחברים, יש כאלה שעוד עובדים ומשתכרים במגזר הציבורי, וצריך לזכור שהמגזר הציבורי זה מורות, אחיות, שוטרים, עובדי ממשלה.

תמר זנדברג: אלה האנשים שכן עובדים, הם לא בסכנת פיטורים.

תמר זנדברג: אז דווקא להם לקצץ?

תמר זנדברג: ודווקא שם לאיים על הפרנסה של אלה שעוד יש להם, זה לא רק דבר אכזרי ברמה שלהם, זה גם שגוי מבחינה כלכלית כי הם אלה כרגע שמחזיקים את המשק.

תמר זנדברג: אז עזבו את המגזר הציבורי, להיפך, המגזר הציבורי זקוק להשקעה בשירותים, בבריאות, בחינוך, ברווחה, בדברים האלה.

תמר זנדברג: עכשיו לשאלות על מה שהוצע כאן:

תמר זנדברג: אני רוצה להצטרף לשתי שאלות – האחת על ההכשרות המקצועיות והשנייה על המודל הגרמני.

תמר זנדברג: אני חושבת ששתיהן רלוונטיות במיוחד לנושא של המועסקים והעסקים הקטנים.

תמר זנדברג: למה?

תמר זנדברג: כי העסקים הקטנים, שם ההעסקה הגמישה.

תמר זנדברג: שם, אם יש ימים שקצת ירדו המכירות או הדברים האלה, אפשר להוציא חלק מהעובדים לחלק מהימים או לחלק מהשעות ביום, זה או אבטלה או חל"ת או לא כלום.

תמר זנדברג: זה המקום שבו מתאים מודל החזרה לעבודה יותר גמיש וזה קצת חורה לראות שזה עדין לא קיים.

תמר זנדברג: דבר אחרון על ההלוואות – אני רוצה לשאול ספציפית על הנושא של הלוואות לעסקים בסיכון גבוה מה שנקרא – זה מסעדות, זה עסקי התיירות.

תמר זנדברג: עסקים שבגלל הקורונה הם מתקשים לחזור או לחזור להעסקה מלאה.

תמר זנדברג: אז אם הם בסיכון גבוה והבנקים לא יתנו להם בגלל המצב, אז איך הקרן בסיכון גבוה – לכן שאלתי על המיצוי.

תמר זנדברג: מוזר לי מה שנשמע כאן כי - -

יעקב מרגי: היה כאן דיון על הנושא.

קרן טרנר: יש לנו עוד שקפים.

תמר זנדברג: - - אנחנו שומעים המון שהעסקים האלה, או שהם בכלל לא ניגשים או שהם מראש לא עומדים בתנאים וזה כאילו מין אזור אפור של הלוואות לא ממומשות.

תמר זנדברג: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בועז, בבקשה.

בועז טופורובסקי: קרן, גברתי המנכ"לית, קודם כל תודה שהגעת.

בועז טופורובסקי: אני מאוד מודאג מהמצגת וממה שהוצג כאן כי אני ציפיתי שיבואו לוועדה ויגידו: תקשיבו, יש לנו המון בעיות, בואו תעזרו לנו לפתור אותן.

בועז טופורובסקי: יש בעיות כאן, יש בעיות כאן, יש בעיות כאן, אבל בעצם הציגו לנו כאילו העולם נהיה ורוד יותר ויותר.

בועז טופורובסקי: אז או שיש כאן איזה שהוא ניתוק מוחלט מהמציאות או שיש כאן איזה שהוא מהלך מצער בין צבעים פוליטיים אבל זה לא מחובר למציאות מה שמופיע כאן.

בועז טופורובסקי: יכול להיות שנותנים מענקים לאנשים אבל בסופו של דבר, הרבה מאוד עסקים לא מקבלים מענקים ומוותרים על הבירוקרטיה, ואני מלווה עסקים.

בועז טופורובסקי: אני גם הייתי יושב-ראש חברה ציבורית שעכשיו בקריסה טוטאלית כי זה בעסקי התיירות, וגם הייתי בעל עסק.

בועז טופורובסקי: אני יודע טוב מאוד שעסקים עם 100 עובדים שיש להם חשבים, הם מחזירים את החשבים מהחל"ת והם מגישים את עידוד התעסוקה אבל עסקים עם 20,30 עובדים – אין להם מי שיעשה את זה.

בועז טופורובסקי: אומר לי בעל עסק: אני עכשיו אעבור עובד, עובד, אני אגיד לעובד למלא טפסים, הוא לא מבין מה אני רוצה ממנו בכלל, במיוחד עסקים - -

קרן טרנר: הוא צריך למלא טפסים, ונראה לי שבשביל 1,875 שקלים אתה כן תעשה שורה באקסל.

קרן טרנר: גם אני דיברתי עם בעלי עסקים ובעלי בתי-קפה קטנים ונכון, זה לוקח זמן - -

בועז טופורובסקי: זה לא שורה באקסל.

קרן טרנר: - - זה בסוף למלא דוח בשביל הרבה מאוד כסף מהמדינה.

בועז טופורובסקי: אני אביא לך בן אדם שפנה אלי אתמול, הוא לא ידע על הוועדה הזאת, בן אדם בן 70 שקיבל מענק באפריל, במאי ומיוני הוא לא קיבל.

בועז טופורובסקי: כל הזמן עונים לו: חסר לך טופס, את זה לא הגשת כמו שצריך.

בועז טופורובסקי: בינתיים הזמן עובר והוא לא מקבל כסף מהמדינה - -

קרן טרנר: אתה מוזמן להפנות אותו אלינו ונבחן את זה.

בועז טופורובסקי: - - וזה מתחבר עם הנתונים שקיבלנו ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

בועז טופורובסקי: הנתונים אמנם מסוף יולי ואולי הם השתפרו מאז אבל סיוע לעסקים, מענק הוצאות קבועות – 17% ביצוע כולל.

בועז טופורובסקי: סיוע לעסקים, מענק איתור תעסוקה – 1% ביצוע כולל.

בועז טופורובסקי: זה לא אני רשמתי, זה מרכז המחקר והמידע.

קרן טרנר: בסדר, אז מרכז המחקר והמידע, ראוי שידבר אתנו - - -

בועז טופורובסקי: - - הלוואות בערבות מדינה לקרן עסקים בסיכון – 8% - -

יבגני סובה: בוועדת כספים החזרת 2 מיליארד שקל כי אמרתם שזה לא בוצע.

יבגני סובה: מה זה מרכז המחקר?

בועז טופורובסקי: - - נכון לסוף אוגוסט – מענק לסיוע לעסקים ועצמאים – 32%.

בועז טופורובסקי: עידוד תעסוקה, הכשרה וסיוע לעמותות – 31%.

בועז טופורובסקי: זה לא סתם שהביצוע לא – אני מבין, תגידי שהביצוע עד סוף השנה - - -

יעקב מרגי: בועז, נא לסכם.

בועז טופורובסקי: שורה תחתונה – כשאני הייתי בעל עסק, ידעה רשות המיסים לבוא ולדאוג שאתן לה מקדמות על-פי איזו שהיא תחזית שלי לרווח בסוף שנה.

בועז טופורובסקי: ואם בסוף השנה הרווחתי יותר, הייתי צריך לשלם עוד כסף.

בועז טופורובסקי: אם הרווחתי פחות – המדינה החזירה לי כסף ששילמתי לה.

בועז טופורובסקי: ואנחנו שאלנו כאן

בועז טופורובסקי: כמה פעמים בוועדה הזאת ועוד לא קיבלנו תשובה: למה לא באו לאותם עסקים ואמרו להם שכמו שבימים כתיקונם ידענו לדרוש מכם מקדמות, עכשיו תצהירו לנו כמה אתם מעריכים שיהיה ההפסד, ובהתאם לכל הרצון שלנו לעזור לעסקים, אנחנו ניתן לכם את המענקים, ההלוואות ואת מה שאתם רוצים, ובסוף שנה אנחנו נתקזז אתכם.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: קרן בבקשה.

קרן ברק: לי יש כמה דברים, אני גם אחזור על חלק מהדברים שאמרו חבריי אבל חשוב לי לשים את הדגשים מהמקום שלי – קודם כל, אני חולקת פה על הגישה של החברים שלי כי אני חושבת שמה שנעשה ברמת הוודאות, שמשרד האוצר רצה לתת, וזה היה שם המשחק כשהתחלנו את האירוע – היינו צריכים לתת ודאות.

קרן ברק: היינו צריכים שאנשים לא יתכנסו בתוך עצמם אלא יצאו ויתחילו לחיות את החיים, וכדי שזה יקרה היינו צריכים את הוודאות הזאת גם לשכירים וגם לעצמאים, וזה מה שהיה צריך לעשות באותו רגע, ועשינו את זה הכי טוב, אתם עשיתם את זה הכי טוב.

קרן ברק: העניין הוא שאחרי שזה נעשה, זה הזמן לעשות תיקונים פנימיים, לעשות "פיין טיונינג" בהתאמות למצב הקיים.

קרן ברק: זה משהו שחוזר כאן כחוט השני, הקטע של חל"ת גמיש הוא קריטי-קריטי-קריטי.

קרן ברק: נתתם, אנשים יודעים שכבר יש להם עם מה ללכת למכולת אבל מרגע זה, אנחנו צריכים לתקן את זה, ולתקן את זה, זה אומר שמספר המובטלים שלא - - - כל אלה שבחל"ת ואנחנו צריכים לספור את המובטלים באמת ולתת להם טיפול נקודתי, ואת אלה שבחל"ת, לתת להם טיפול אחר לחלוטין, וזה הקטע של חל"ת גמיש כי הקטע שבו אתם יותר סומכים על העובדים, איך הם מתנהלים, מאשר על המעסיקים – הוא הקטע המוזר.

קרן ברק: היום המעסיקים משוועים לעובדים בכל הענפים.

קרן ברק: כל אחד פה מייצג מגזר אחר אבל זה גורף – בכל העסקים הקטנים משוועים לעובדים, והעובדים אומרים: אני מקבל קצת פחות אבל נח בבית ואני לא צריך לעשות שום דבר, ואז אני מוכן לעבוד ב"שחור" – זה המצב הכי גרוע שיכולנו ללכת אליו ולכן, אנחנו צריכים לתקן את זה, שהם לא יעבדו ב"שחור", שהם יקבלו את זה מהמעסיקים תמורת עבודה.

קרן ברק: אי אפשר לחשוד במעסיקים שהם יעשו - - -

יעקב מרגי: נא לסכם.

קרן ברק: - - ולכן, הם יעבדו כמו שצריך, ולזה צריך את המודל הגרמני.

קרן ברק: מצד שני - -

יעקב מרגי: - - - את המודל הגרמני.

קרן טרנר: אתם יודעים איך הגרמנים מקללים על המודל הגרמני?

קרן ברק: בסדר, אז המודל הגרמני, נכון להיום גם ה-OECD משבח את המודל הזה, הוא מוריד אבטלה, הוא יכול לתת לך טיפול נקודתי ונותן לך את הקטע של להחזיר אנשים לעבודה, וזה מה שאנחנו צריכים עכשיו.

יעקב מרגי: תודה.

קרן ברק: רגע, לא.

קרן ברק: דבר שני - -

יעקב מרגי: מה לא? כן.

יעקב מרגי: דבר אחרון.

קרן ברק: - - אנחנו מגדלים בהקשר הזה דור שאנשים יצאו עוד שנה מהחל"ת ולא יהיה להם מה לעשות.

קרן ברק: הבעיה שאנחנו מגדלים צעירים שלא רוצים לעבוד – הם בעוד שנה לא ירצו פתאום לעבוד ולהיות מאוד נמרצים, אנחנו צריכים לתת להם את זה כבר עכשיו.

קרן ברק: דבר שני, וזה קריטי לא פחות – הקטע של ערבויות מדינה.

קרן ברק: את נותנת לי פה את הגרפים, אני מסתכלת על השקף של ה-19 מיליארד שקל.

קרן ברק: זה רק חלק מהסכום.

קרן ברק: לא יכול להיות – כתוב פה, אני עושה חישוב, 2,000 עסקים בסיכון גבוה ביקשו מענקים?

קרן ברק: 2,000?

קרן ברק: זה נראה לך סביר?

קרן ברק: האנשים האלה קורסים, אין להם שום יכולת לקבל את הכסף הזה.

קרן ברק: מדוע אין להם יכולת לקבל את הכסף הזה?

קרן ברק: כי הבנקים לא נותנים להם את ההלוואות.

קרן ברק: עסקים בסיכון גבוה – זה צריך לשחרר - -

יעקב מרגי: תודה.

קרן ברק: לא, אני חייבת - -

יעקב מרגי: קרן, עם כל הכבוד, יש עוד 20 דוברים שמבקשים לדבר.

קרן ברק: אז רק עוד מילה - -

יעקב מרגי: לא, תקשיבי, עכשיו אני מדבר: אני בדרך כלל נוהג לסירוגין, חבר כנסת-אורח.

יעקב מרגי: עשיתי הפעם, בגלל הנוכחות המרשימה של חברי הכנסת, רצף של חברי כנסת.

יעקב מרגי: אז בואי נכבד את כולם.

קרן ברק: אז עוד מילה רק על העסקים בסיכון גבוה – הם גם מופלים בהקשר שהם מוכנים לקבל הלוואה מקסימאלית רק של 10 מיליון - - - מפלים אותם גם בזה שהבנקים לא נותנים להם וגם בגובה ההלוואה, חצי.

קרן ברק: למה?

קרן ברק: ככה.

קרן ברק: צריך לתקן את זה.

קרן ברק: העסקים שנפתחו בשנת 2020, אני התווכחתי פה עם כל האוצר בוועדת הכספים – לא יכול להיות שעסק שנפתח בדצמבר 19 מקבל סכומים גבוהים, ועסק שנפתח בינואר 20 מקבל פחות.

קרן ברק: הוא השקיע את כל הכסף שלו, את כל חסכונותיו ואתם נותנים לו 2,000 שקל פיצוי?

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: תשאירי לך נושאים לוועדת המשנה, לא יהיה לך מה לעשות.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת פינדרוס.

קרן ברק: - - -

קרן טרנר: אבל גם הקשיבו, חברת הכנסת ברק.

קרן טרנר: עוד מעט ההלוואות לעסקים חדשים – כן תוכלו.

קרן ברק: כן?

קרן ברק: כי עד עכשיו הרגשתי שאתם עובדים עלי.

יעקב מרגי: חבר הכנסת פינדרוס, בבקשה.

יצחק פינדרוס: אני אומר ככה – יש פה שני חלקים - -

יעקב מרגי: מאז שהחזרת את השרביט, אתה יותר מפויס.

יצחק פינדרוס: אתה טועה.

יצחק פינדרוס: גפני חוזר, אני פה.

יצחק פינדרוס: קודם כל, הנושא הזה של עסקים, שהירידה במחזור הייתה עד 40% - זה דבר שצריך למצוא לו פתרון ואי אפשר להשאיר אותו באוויר.

יצחק פינדרוס: כמו כן, אני מצטרף למה שאמרו חבריי – חייבים להשקיע יותר במעסיקים, שיחזירו עובדים, מאשר בחל"ת.

יצחק פינדרוס: המאזן הזה הוא ברור.

יצחק פינדרוס: עשיתם מצגת טובה, ומי שעשה את זה עובד ביח"ץ יפה מאוד וכל הכבוד לו אבל הסיפור הזה נכשל.

יצחק פינדרוס: הסיוע למפעלים בשביל להחזיר עובדים, העידוד הזה להחזיר עובדים, לא קורה בפועל ואתה רואה את זה – החל"ת עולה, החופשות עולות, הכסף של החל"ת עולה וזה יורד.

יצחק פינדרוס: את הדבר הזה אתם חייבים לשנות.

יצחק פינדרוס: אתם חייבים למצוא דרך לשנות את הדבר הזה, שיהיו יותר מפעלים שיחזירו עובדים ופחות חל"ת.

יצחק פינדרוס: אם לא תעשו את זה, אנחנו ניפול ב-2021.

יצחק פינדרוס: אז יכול להיות שעובדים ירגישו טוב שהם חודשיים בחופש אבל בסוף, אנחנו ניפול.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אנטנס שחאדה, שאלות לא הרצאה.

אנטאנס שחאדה: לא שאלות אלא הערות, אדוני היושב-ראש, כי אנחנו היינו ביום ראשון בוועדת החוקה ושמענו את צוות המומחים, צוות גמזו, ויצאנו מודאגים.

אנטאנס שחאדה: היום אנחנו יוצאים מודאגים עוד יותר.

יעקב מרגי: למה?

יעקב מרגי: בוא תסביר לנו למה?

אנטאנס שחאדה: כי אנחנו לא רואים, לא חשים שיש טיפול בבעיה הכלכלית, במיוחד ביישובים הערבים.

אנטאנס שחאדה: אדוני היושב-ראש, אני מבקש מכבוד המנכ"לית, אם יש נתונים למשרד האוצר, לתת לנו – כמה מסך כל ההלוואות קיבלו עסקים בישובים הערביים ומה אחוז המימוש כי לפי הנתונים שאני מקבל ממרכז "אינג'אז" ומרכז סיכון והמכון הישראלי לדמוקרטיה, התמונה עגומה ביותר.

אנטאנס שחאדה: כמעט 96% מהעסקים ביישובים הערביים הם עסקים קטנים ובינוניים, שחצי מהם עוסק בתחום הבינוי והמסחר, ותגידו לי מי יעסיק היום במרכז עובד בניין ערבי מיישוב אדום או יבוא לקנות ביישוב אדום?

אנטאנס שחאדה: לפי הנתונים של המשרד לשוויון חברתי, כמעט 50% גברתי המנכ"לית – 50% מבקשות ההלוואות בערבות המדינה של עסקים מהיישובים הערביים נדחו על-ידי הבנקים, ו-50% מבקשות הסיוע מרשות המס נדחו על-ידי הבנקים.

אנטאנס שחאדה: אחוז המימוש קטן ביותר בכל מסלולי התמיכה שמשרד האוצר העמיד לרשות העסקים הקטנים.

אנטאנס שחאדה: גם הרשות לעסקים קטנים כמעט לא עושה כלום ביישובים הערביים.

אנטאנס שחאדה: כל זה, כאשר אנחנו מדברים על נתון מאוד חשוב ומדאיג ביותר – אחוז האבטלה שקרן דיבר על זה, שבסך הכל מדובר רק על 10% אבטלה כי יש יותר אנשים שלא משתתפים בשוק העבודה, בין היתר צעירים בגיל 18-20, נשים שאיבדו מקומות עבודה, ורמת ההשתתפות ירדה.

אנטאנס שחאדה: לזה אין מענה ואין פתרון.

אנטאנס שחאדה: אנחנו מדברים על אבטלה של כמעט 25% ביישובים הערביים.

אנטאנס שחאדה: לאור המציאות הזאת ויחד עם המצב הבריאותי, מסבירים למה יש חשש כבד מסגר חדש, סגר כללי, ולמה אנחנו מתנגדים לסגר כללי ביישובים הערביים, כי זה נותן מכה, ומהניסיון שלנו לפני שישה חודשים, אין טיפול הולם בבעיות הכלכליות ביישובים הערביים.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה אדוני.

יעקב מרגי: חבר הכנסת ברוכי ולאחר מכן אמיר הלוי, מנכ"ל משרד התיירות.

אליהו ברוכי: כבוד היושב-ראש, כבוד המנכ"לית, אני רוצה לחזור על מה שדיבור פה חברים, על חל"ת למעסיק או לעובד, וחברת הכנסת קרן, לא צריך שיעבוד ב"שחור".

אליהו ברוכי: אמא שיש לה ילד במעון, היא תישאר בבית כי לשים ילד במעון פרטי היום – לא שווה לצאת לעבוד במצב כזה.

אליהו ברוכי: דבר שני, גם במענקי הסיוע, בגרפים שאתם מציגים פה וגם בעסקים שקיבלו ערבויות, היה ראוי לעשות איזה שהוא פילוח בין ההיי-טק למזון, כמו שעידן הציג פה, שהעסקים האלה סובלים מאוד.

אליהו ברוכי: הם לא מצליחים להגיש את הבקשות, ואם הם מגישים אז המעסיק מגיש את זה והעובד צריך לאשר את זה.

אליהו ברוכי: העובד כן מאשר או לא מאשר, יש הרבה מאוד עובדים במצב סוציו-אקונומי נמוך שאין להם גישה לכל המערכות האלה והם לא מאשרים את זה, ותכלס זה לא מנוצל.

אליהו ברוכי: חסר פה הפילוח גם במענקי הסיוע לעידוד וגם בהלוואות בערבות מדינה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: אמיר הלוי אתנו?

אמיר הלוי: בוקר טוב.

אמיר הלוי: ראשית, תודה רבה ליושב-ראש.

אמיר הלוי: לא שמעתי הכל אבל את רוח הדברים אני מבין.

אמיר הלוי: אני רוצה להתייחס לנושא של החל"ת הגמיש: צריך להבין שאנחנו משלמים על זה מחיר כבד.

אמיר הלוי: ברגע שאין את הפתרון הזה אז בערך חצי מהמלונות נשארים סגורים, ומי שמשלם את המחיר זה אזרחי ישראל, שביולי-אוגוסט חצי מהמלונות פתוחים ויש לחץ מאוד גדול על מקומות הלינה והצימרים וכל החניונים וכולי, ברגע שאין את הפתרון של חל"ת גמיש המחירים עולים וכולנו משלמים מחיר הרבה יותר גבוה.

אמיר הלוי: צריך להבין את זה שאם לא יהיה פתרון אנחנו נמשיך ליצור לחץ בתקופת החגים ובסופי שבוע והמחירים יהיו מאוד גבוהים, במיוחד שאין לנו את הפתרון של חו"ל.

אמיר הלוי: אז אני חושב שזה אינטרס של כולם, וחבל מאוד שהנקודה הזאת עולה כבר כל-כך הרבה זמן וכולם מבינים שזו טעות ואין פתרון.

אמיר הלוי: דבר נוסף שאני רוצה להגיד – אנחנו עכשיו בדיוני תקציב, היום.

אמיר הלוי: אם אנחנו לא נקבל תקציב להניע תנועת ישראלים לאתרי תיירות אחרי החגים, תהיה קריסה מוחלטת.

אמיר הלוי: צריך לתמרץ, צריך ליצור פרויקטים כמו "שביל ישראל" בפריפריה, לגרום לעם ישראל להוציא כסף במסעדות, להשתמש באוטובוסים ומורי דרך, וצריך לזה תקציב, ופה אני מקווה מאוד שיימצא פתרון במשרד האוצר.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: עורך-דין רועי כהן, בבקשה.

רועי כהן: אני תכף אענה.

רועי כהן: קודם כל, אדוני יושב-ראש הוועדה, אני שמח על הקיום של הדיון הזה.

יעקב מרגי: רגע, רגע, תמתין.

רועי כהן: אז קודם כל אדוני היושב-ראש, אני אחזור ואגיד תודה על קיום הדיון, אני חושב שזה כל כך חשוב.

רועי כהן: שמענו פה גם מחברי הכנסת את ההתייחסות לדברים של מנכ"לית האוצר, שיש לי המון הערכה אליה ואני שמח שיש כתובת, ואגף התקציבים כן מדבר אתנו אבל אני חושב שהדרג הפוליטי בעיקר שזה שר האוצר, בעיקר מיתמם מכל הדברים שאנחנו מפנים אליו, ואחד מהדברים השתקף בשקף שהראו כאן – אני לא יודע איפה קרן טרנר גרה, אם היא לא גרה במדינת ישראל, אני מזמין אותה לבוא ולסייר אתי בכל הרחובות המרכזיים במדינת ישראל, זה או למכירה, לא למסירה או להשכרה.

רועי כהן: BDI, שזו אחת החברות המפורסמות בעולם, מפרסמת שיש עלייה בכל העולם של 25% בסגירת עסקים בכל העולם.

רועי כהן: בארצות-הברית של 40%.

רועי כהן: פה הצפי הוא ל-70,000 עסקים שייסגרו.

רועי כהן: לנו יש את הנתונים ל-35,000 עסקים שנסגרו עד לרגע זה, אז אני לא יודע מאיפה מגיעים השקפים האלה ומאיפה מגיעים הנתונים האלה.

יעקב מרגי: רועי, כמה זה באחוזים?

יעקב מרגי: מאחר ואני מקשיב לך ולא מזלזל בדברים שאתה אומר – אתה התחלת בנתוני השוואה באחוזים וקפצת למספרים מוחלטים.

יעקב מרגי: כמה זה באחוזים בישראל?

רועי כהן: כרגע במדינת ישראל יש 35,000 עסקים שנסגרו - -

יעקב מרגי: כמה זה באחוזים?

רועי כהן: היא לא הציגה אחוזים, היא הציגה מספרים.

יעקב מרגי: אתה תציג.

קרן טרנר: תעביר את הנתונים שלהם, יכול להיות שהם סתם מקבלים מענקים אתה אומר.

רועי כהן: לא, מי מקבל סתם מענקים?

רועי כהן: זה עסקים סגורים.

רועי כהן: אתם לקחתם את זה מרשות החברות מחברות שנסגרו.

רועי כהן: אנחנו מדברים על עסקים, על עוסקים מורשים, על עסקים קטנים שנסגרו ולא על חברות.

רועי כהן: זה שאת מביאה את זה מרשות התאגידים, זה הכי קל בעולם, לוקח זמן עד שמוחקים חברה.

רועי כהן: תאמינו לי, אני יודע איך לשחק במספרים ואיך עושים את הדברים האלה.

רועי כהן: תביאו את נתוני האמת, תסתכלו מה קורה ברחובות - - -

יעקב מרגי: רועי, רועי.

קרן טרנר: אתה מוזמן להעביר לנו את כל הנתונים.

יעקב מרגי: רועי, תקשיב – עם כל הכבוד, המנכ"לית באה עם נתונים.

יעקב מרגי: אתה מטיח פה דברים שזה לא נכון אז תציג נתונים.

קרן טרנר: תעביר.

יעקב מרגי: היא אומרת לך שתעביר לה.

רועי כהן: אין בעיה.

רועי כהן: לגבי מה שהלך פה כחוט השני – הבטיחו, אדוני יושב-ראש הוועדה, זה בתוך החלטת ועדת הכספים, שיהיה דיון שהאוצר ייזום תוך שבועיים ימים לגבי אותם עסקים של בין 25% ל-40% פגיעה.

רועי כהן: כרגע, העסקים האלה לא מקבלים שקל אחד מהמדינה ואין להם שום אפשרות לשרוד אז כמה הם יחזיקו עד שהם יקרסו?

רועי כהן: חודש, חודשיים, שלושה?

רועי כהן: תגידי לי את, קרן, כמה יכולים להחזיק בית אחרי שיורד 33% ועצירה 100% בהוצאות עם 66% הכנסות?

רועי כהן: כמה זמן?

רועי כהן: כמה זמן אפשר לשרוד?

רועי כהן: חודש, חודשיים, שלושה?

רועי כהן: כמה זמן - -

יעקב מרגי: תקבל תשובה.

יעקב מרגי: תודה.

רועי כהן: למה אתם לא מקיימים את הדיון הזה?

רועי כהן: הבטחתם שתקיימו אותו - -

יעקב מרגי: רועי, אתה תקבל תשובה.

יעקב מרגי: רועי, תקבל תשובה.

רועי כהן: - - - אנשים שמקבלים 1,500 שקל, בושה - - -

יעקב מרגי: רועי, תודה.

רועי כהן: - - -

יעקב מרגי: רועי, תקשיב.

יעקב מרגי: רועי, עם כל הכבוד.

יעקב מרגי: איילת נחמיאס ורבין בבקשה, סגנית התאחדות התעשיינים וחכ"לית לשעבר והיא תמיד ברוכה הבאה.

איילת נחמיאס ורבין: שלום.

איילת נחמיאס ורבין: אני מתנצלת שלא הגעתי היום אבל אתם יודעים, קורונה וזה.

איילת נחמיאס ורבין: אני שמחה בכל זאת לראות אתכם היום בדיון, הוא מאוד חשוב, חבר הכנסת מרגי.

איילת נחמיאס ורבין: כמו תמיד, אתה לא מבזבז זמן ונוגע בדברים האמתיים והחשובים.

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה, ברשותך, להתחיל בברכה, ולא למנכ"לית משרד האוצר, שהיא אדם שאני אוהבת ומעריכה הרבה שנים אלא דווקא למנהלת הוועדה החדשה שלך, לעידית, שהיא באמת אדם יוצא מגדר הרגיל - -

יעקב מרגי: אנחנו נאחל לה בהצלחה עוד פעם.

יעקב מרגי: דוקטור עידית.

איילת נחמיאס ורבין: - - מנהלת ועדת הכלכלה, אני מאוד מתרגשת מזה, מצמיחה כזאת של אנשים.

איילת נחמיאס ורבין: נפרדנו מלאה ורון, אנחנו מתרגלים ולא צריך להתאמץ הרבה כדי להתרגל.

איילת נחמיאס ורבין: יש לך צוות מדהים, חבר הכנסת מרגי.

יעקב מרגי: תודה.

איילת נחמיאס ורבין: עכשיו אני אהיה קצת פחות שמחה – אני כן אתחיל בזה שהתעשייה הקטנה והבינונית, שזה הנושא שאני אמונה עליו להבדיל מעסקים אחרים, והכאב של רועי כהן מוכר לי וקרוב אלי, ולצערי הרב, אני גרה במקומות שבהם רואים את הרחובות עם החנויות להשכרה שרועי מדבר עליהן – אל תטעו בדבר הזה.

איילת נחמיאס ורבין: התעשייה נמצאת במצב מאוד משונה, חבר הכנסת מרגי.

איילת נחמיאס ורבין: מצד אחד, התעשייה קיבלה את הזכות בצדק ואני גם מיד אומר למה – התעשייה קיבלה את הזכות להמשיך לעבוד כשהתחיל הסגר הראשון.

איילת נחמיאס ורבין: זה במידה רבה וסליחה שאני אומרת את זה על התעשיינים, אני גם באה מהעולם הזה, אני ממש תעשיינית – אני אומרת לכם שזה הציל את הכלכלה הישראלית כי אלוהים ישמור אם התעשייה, מעבר למשק לשעת חירום, לא הייתה עובדת פה.

איילת נחמיאס ורבין: מעבר לזה, אני יכולה לדווח לך ואני שמחה לדווח את זה, שהדאגה שלנו לעובדים שלנו, לבריאות שלהם, הצדיקה את עצמה ובאמת אתה רואה מיעוט של חולים בקורונה בתעשייה הישראלית, במספרים מאוד נמוכים, וכאן אני מגיע ל"אבל" הגדול מאוד, חבר הכנסת מרגי.

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה לתאר לך בחיי תעשיין, זה היה היום שלי ושל אח שלי אתמול – אנחנו עומדים מול מאוורר ענק בעולם של חוסר ודאות טוטאלי משום שאנחנו עבדנו אז גם ברוב המקרים אנחנו לא זכאים לאף אחד מהכלים שהממשלה מעמידה לרשותם של המפעלים הקטנים והבינוניים או העסקים הקטנים והבינוניים, בעולם שבו אנחנו לא יודעים מה הולך לקרות לביקושים שלנו.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו לא מצליחים למצוא עובדים בשום פנים ואופן בגלל מודל החל"ת, ותסלחי לי מנכ"לית האוצר, את יודעת שאני מעריכה אותך מאוד מאוד – המודל הזה מת.

איילת נחמיאס ורבין: אפשר להכריז על מותו של מודל החל"ת והגיע הזמן.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו דואגים לישראלים באמת, לתעשיינים באמת אכפת, אנחנו רוצים שתתנו להם ודאות אבל זה לא יכול להיות מבלי שאנחנו נעודד אותם לחזור לעבודה, ואני מדברת אתך, אדוני יושב-הראש, שלא תחשוב – משכורות, אלי - - -, תעשיין ישראלי אדיר, מציע משכורות למפעליל העגורנים ב-15,000, 16,000 שקלים.

איילת נחמיאס ורבין: אלה המשכורות שאנחנו מדברים עליהן, אנחנו לא מדברים על משכורות נמוכות.

איילת נחמיאס ורבין: תמיד מחברים תעשייה עם מסורת נמוכה – זה לא נכון.

איילת נחמיאס ורבין: אני יכולה להגיד לך שבעולמות הטכניים שלי אנחנו מציעים משכורות של 13,000, 14,000 ו-15,000 שקלים והעובדים לא באים לעבוד.

איילת נחמיאס ורבין: זאת בעיה.

איילת נחמיאס ורבין: למה אני שמה על זה כזה דגש, חבר הכנסת מרגי?

איילת נחמיאס ורבין: משום שהבעיה הזאת באמת מייצרת בכייה לדורות.

איילת נחמיאס ורבין: אנשים שלא חוזרים לעבוד, ועזוב רגע תעשייה, עזוב את ענפי המסחר – אנשים שלא חוזרים לעבוד יתקשו לחזור גם בעתיד.

איילת נחמיאס ורבין: אתה שומע מאנשים שרוצים להוריד להם בשכר 15% והם אומרים: לא, אני מקבל חל"ת, אנשים עם ותק של 10 שנים בכל מיני חברות במשק.

איילת נחמיאס ורבין: זה לא יכול להיות, אנחנו חייבים לעשות משהו.

יעקב מרגי: תודה.

איילת נחמיאס ורבין: עוד משפט אחד אחרון, סליחה חבר הכנסת מרגי, וסליחה שהארכתי.

איילת נחמיאס ורבין: תבינו, כשאני אומרת לכם שאנחנו עומדים מול מאוורר ענק שאנחנו לא יודעים לאיזה כיוון הוא יעיף אותנו – זה המצב.

איילת נחמיאס ורבין: אם הממשלה לא תודיע על מנגנון פיצויים הגיוני, ודיבר על זה חבר הכנסת בועז טופורובסקי והתייחס לזה חבר הכנסת ניר ברקת, אנחנו לא נוכל לאורך זמן להבטיח שגם התעשייה הקטנה והבינונית תוכל לעמוד בזה.

איילת נחמיאס ורבין: תבינו, יש לנו הוצאות אדירות עקב הקורונה.

איילת נחמיאס ורבין: ימי הבידוד – מנכ"לית האוצר, אם תתייחסי לזה, בג"ץ קבע שהמעסיקים לא ישלמו יותר את ימי הבידוד.

איילת נחמיאס ורבין: אני מדברת אתך על פיצול משמרות, חבר הכנסת מרגי, ומדובר בעלויות עתק.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו סופגים את העלויות האלה אבל לא יכולים ליהנות בשום צורה ממנגנוני ההשתתפות בהוצאות הקבועות.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: הדברים נשמעו.

איילת נחמיאס ורבין: התעשייה רוצה להמשיך לעבוד ורוצה להעסיק עובדים ישראלים.

איילת נחמיאס ורבין: תעזרו לנו להחזיר עובדים לעבודה.

איילת נחמיאס ורבין: תודה רבה, חבר הכנסת מרגי.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: כבוד היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, סבאח אלח'יר, בוקר טוב.

אוסאמה סעדי: כמובן ברכות למנכ"לית.

אוסאמה סעדי: קרן, מזל טוב ובהצלחה, יש לך אתגרים חשובים וכבירים ואנחנו מאחלים לך הצלחה.

אוסאמה סעדי: עבדנו אתך כשהיית מנכ"לית משרד התחבורה, עשינו הרבה דברים טובים בכלל וגם לטובת החברה הערבית.

אוסאמה סעדי: וגם למנכ"לית הוועדה, דוקטור – עוברים קשה בשביל התואר.

אוסאמה סעדי: אני בא עכשיו מוועדת החוקה, ואנחנו דנים בתכנית הרמזור זה היום השלישי.

אוסאמה סעדי: אחד מסלעי המחלוקת העיקריים זה האולמות.

אוסאמה סעדי: יש תמימות דעים בקרב כל חברי הוועדה, קואליציה ואופוזיציה, שמה שקורה בענף הזה של האולמות, אי אפשר לקבל אותו כי למעשה זה סגירה.

אוסאמה סעדי: אומרים: תעשה אירועים עד 100 איש בחוץ בישיבה, ללא ריקודים וללא אוכל.

אוסאמה סעדי: אז אמרנו וכולנו תמימי דעים, שעדיף בכלל לסגור את האולמות.

אוסאמה סעדי: לעומת זאת, מסעדה – תשמע, מסעדה יכולה לעשות אירוע עד 250 איש ואז, הולכים למסעדות אל לחוץ או לווילות פרטיות, עכשיו יש טרנד כזה, ועושים שם חתונות.

אוסאמה סעדי: ואז, כשאני - -

קריאות: או בכביש, אוסאמה, עם קייטרינג.

אוסאמה סעדי: אצלנו, בחברה הערבית, אין וילות וכולי, אז איפה עושים את זה הכי טוב?

אוסאמה סעדי: בחצרות של בתי הספר או בכבישים, ומכאן יש את התחלואה הכי גבוהה.

אוסאמה סעדי: איך זה מתקשר לעניין שלנו?

אוסאמה סעדי: אולמות לא מקבלים, בקושי מקבלים פיצוי על זה ואז הם על סף – תגידי, אולם כזה כמה מקבל?

אוסאמה סעדי: 7,500 כל חודשיים?

קריאות: מאות אלפים הוא מקבל.

שלמה קרעי: יש בעלי אולמות שמקבלים מאות אלפים - - -

אוסאמה סעדי: אם אתם רוצים, תסגרו את זה טוטאלית ותגידו: אנחנו סוגרים את כל האולמות.

אוסאמה סעדי: לעניין הבידוד, אני חוזר ומבקש מה שאמרה חברתנו לשעבר איילת נחמיאס ורבין – אנחנו הגשנו הצעות חוק וגם חברים אחרים הגישו הצעות חוק בעקבות הבג"ץ הזה.

אוסאמה סעדי: צריך למצוא פתרון.

אוסאמה סעדי: אישרנו 11 מיליארד, את זה ואת זה, וחלק כזה צריך לבוא - -

יעקב מרגי: תהיה התייחסות, אמרתי את זה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: גיל חובב, בבקשה.

גיל חובב: אני יושב-ראש מטה עתיד התיירות, גוף שקם ומאחד כאן 14 גופים מכלל התיירות, מסוכני תיירות דרך מורי הדרך בנכנסת והפנים ועד העסקים הקטנים בתחום התיירות.

גיל חובב: אני חושב שמה שקורה פה או אחד הדברים הטובים בקורונה זה היכולת לוותר על האגו וללכת מהשטח ולייצר פתרונות.

גיל חובב: אתם מדברים על איך לשמר את העסקים או איך לצלוח את המשבר – אני לא רואה פה שום עידוד לפתיחת שווקים.

גיל חובב: אם תסמנו תאריך – דיברנו על זה לא מעט וגם אמיר הלוי, מנכ"ל משרד התיירות דיבר – 11.10, סמנו את התאריך, אפשר להרים את המצבה על ענף התיירות.

גיל חובב: ענף התיירות נראה מאוד פסטורלי.

גיל חובב: אחיזת העיניים של יולי-אוגוסט נראתה נהדר שלא כל בתי המלון פתוחים.

גיל חובב: אנחנו מתעסקים בתיירות, אנחנו חייבים לדבר נורא יפה עם תמונות יפהפיות ולשדר שהכל בסדר כדי לייצר עבודה.

גיל חובב: מיד כשנגמר חג הסוכות – משבר עמוק, התיירות נעצרת.

גיל חובב: השוק המאורגן לא יצא החוצה אם לא נייצר לו תמריצים ואנחנו יודעים שבמתווה מוכן, כתוב, מסודר, שעל כל שקל שנשקיע, שהאוצר ישקיע פה, בתיירות, נדע לייצר פי שלוש הכנסות - -

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: הדובר האחרון, ירון סלע ונשמע את ההתייחסויות של צוות האוצר והמנכ"לית.

יעקב מרגי: ירון סלע, אחרון הדוברים.

ירון סלע: שלום.

ירון סלע: אני יו"ר איגוד מועדוני הכושר.

ירון סלע: תודה רבה לכולם ותודה רבה על זכות הדיבור.

ירון סלע: אנחנו ענף שטרום-קורונה העסיק כ-110,000 עובדים ושירת כ-1.4 מיליון לקוחות שהתאמנו במועדוני הכושר, הקאנטרי-קלאב והסטודיו בישראל.

ירון סלע: הסגירה במרץ, כמו כל הלקוחות, כמו כל אזרחים – סגרנו.

ירון סלע: המכה הקשה שלנו הייתה ביולי, כששמו אותנו על רכבת הרים בשילוב מסע דמוניזציה של חבר הכנסת ומשרד הבריאות, פרופסור גרוטו ופרופסור חזי לוי, שכל פעם שפתחו אותנו הם אמרו: אל תלכו.

ירון סלע: אנחנו יודעים היום בוודאות שאין אנשים שנדבקים אצלנו בקורונה.

ירון סלע: יש כמה דברים שמאוד ייחודיים ובראשית דבריי, אני רוצה להודות לחברת הכנסת קרן ברק ועודד פורר שסיירו אצלנו וראו ממקור ראשון את הבעיות ולמדו את העסק.

ירון סלע: שמעתי טוב טוב את חברי הוועדה ואני מאוד מתחבר לחבר הכנסת ניר ברקת ולחבר הכנסת יצחק פינדרוס.

ירון סלע: יש לי הרושם - -

יעקב מרגי: תגיד לי, נתתי לך זכות דיבור כדי שתעשה לי סקירה מה היה בדיון?

יעקב מרגי: תשאל כבר את השאלה.

קריאות: - - -

קרן ברק: כל הכבוד, כל הכבוד.

קרן ברק: ירון, אתה צריך ללמוד שקודם כל מברכים את יושב-ראש הוועדה, זה דבר ראשון ואחרי זה כל השאר.

יעקב מרגי: שלא יברך אותי.

יעקב מרגי: תן לצעירים החדשים, הם רעבים לקרדיט, תן להם אבל אין לך זמן.

יעקב מרגי: תשאל שאלה בבקשה.

ירון סלע: אני שואל שאלה ראשונה: כשכל-כך הרבה חברי כנסת יושבים ומדברים כל-כך הרבה דברי טעם ומסבירים את הענף ולמדו וסיירו אצלנו - -

יעקב מרגי: מה השאלה שלך, אדוני?

ירון סלע: השאלה הראשונה זה למה ענף שיש לו הוצאות קבועות של 23%,24% מקבל במקסימום 15%?

ירון סלע: כמו כן, למה ישבו – יש הרי מנגנון של פיצוי - - -

קריאה: - - -

יעקב מרגי: תן לו, לא שומעים אותו.

יעקב מרגי: בקושי שומעים אותו.

יעקב מרגי: בבקשה.

ירון סלע: יש מנגנון שישבו וחשבו עליו ונתנו פיצוי לאנשים ולעסקים במתווה של "צוק איתן".

ירון סלע: למה לקחו את המענק הזה וחתכו אותו בחצי?

ירון סלע: למה לא מקשיבים לחברי הכנסת שמדברים שם ומייצגים אותנו כל-כך יפה, ולמה משרד האוצר לא מקשיב ומשחרר?

ירון סלע: אנחנו תעשייה של 380 מועדונים שכבר נסגרו עד לפני שבוע.

ירון סלע: אנחנו החזרנו מתוך 110,000 עובדים, 64,000 עובדים.

ירון סלע: כלומר, 35% בחוץ.

ירון סלע: החל"ת שדיברתם עליו – עובדים פונים אלינו ואומרים: אתם רוצים שנחזור לעבוד?

ירון סלע: תשלמו לנו ב"שחור" ואנחנו נפסיק לדרוש חל"ת.

יעקב מרגי: ירון תודה.

ירון סלע: תודה לכם.

יעקב מרגי: נשמע התייחסות של המנכ"לית והצוות.

יעקב מרגי: בבקשה.

יעקב מרגי: אבל תגידי, הייתה ועדת כנסת, נפרגן לחברי הכנסת – יש ועדת כנסת מתורבתת כזאת ומקשיבה שלא מרבים להתפרץ?

קריאות: - - -

יעקב מרגי: בבקשה, גברתי.

קרן טרנר: כן, באמת שינוי משמעותי.

קרן טרנר: טוב, כמה תשובות: - -

עידן רול: - - -

קרן טרנר: - - באמת שינוי משמעותי.

קרן טרנר: כמה תשובות: לגבי הלוואות, עמית, נציג החשב הכללי ידבר.

קרן טרנר: בסך הכל, כן יש לנו פילוחים גם לגבי הענפים השונים, מי קיבל הלוואות, וגם לגבי מגזרים שונים.

קריאה: ואנחנו רוצים פתרונות, אם יש בעיות ספציפיות.

יעקב מרגי: רגע, היא עוד לא פתחה את הפה.

קרן טרנר: כן, בסדר, ואת החשב הכללי, כל פעם שיש איזו שהיא בעיה, במיוחד בגלל שכבר אין הזרם השוטף של ההתחלה, משקיעים הרבה מאוד בפתרון בעיות נקודתיות, פונים אלינו ואנחנו מוצאים את המענה.

קרן טרנר: בסוף, עסק שהוא מת, הבנק לא נותן לו הלוואה למרות שבעתיד הספציפי כל הערבויות האלה – לא יתנו כי גם 5% הבנק לא ירצה כשהוא רואה שהעסק מת אבל רוב העסקים, אנחנו רואים את זה שגם - -

קרן ברק: אין דבר כזה "מת" בתקופה הזאת, וזה בדיוק העניין.

קרן טרנר: לא, עסק שלא הצליח לקבל הלוואה טרום-קורונה מהבנק שלו כי היה ממש שנייה מחדלות פירעון, המחשבה שעכשיו הבנק - -

קרן ברק: בסדר, אוקי, אל תהפכי את זה ל...

קרן ברק: הרוב זה.

קרן ברק: ..

קרן טרנר: - - וכשאנחנו מסתכלים על הענפים, אנחנו רואים שדווקא הענפים שנפגעו בקורונה כמו מלונות ובתי קפה כן מקבלים הלוואות, ואני אעביר לך את הפילוח.

קרן טרנר: שוב, אני לא אומרת 100%, ממש לא 100% - -

קרן ברק: תסתכלי, כתוב פה – פחות ממיליארד שקל.

קרן ברק: כמה הייתה ההקצבה לקרן הזאת?

קרן טרנר: קודם כל, חלקם קיבלו את זה דווקא ב - -

קרן ברק: לא, ההקצבה לקרן הזאת הייתה ארבעה מיליארד ואת מראה פה ביצוע של פחות ממיליארד.

קרן ברק: זאת אומרת שיש יותר משלושה מיליארד לעסקים, שאם תנשימי אותם הם יחזרו לפעול כי ההקצבה הייתה ארבעה מיליארד והמיצוי הוא פחות ממיליארד.

קרן ברק: הם לא מאשרים - -

יעקב מרגי: אם האוצר היה מקצה 10 מיליארד - -

קרן ברק: אבל בנקים לא נותנים, זה ערבות מדינה של עסקים בסיכון גבוה – מראש ידענו שהסיכון שלהם גבוה ורצינו לתת להם את ה"אקסטרה" הזאת כדי שהם יחזרו לפעול.

קרן ברק: הם מתחננים.

קרן ברק: זה כל-כך מטעה השקף הזה כי את צריכה להראות כמה אנחנו בוועדת הכספים אישרנו, וכמה בוצע.

קרן ברק: לא כמה - - -

יעקב מרגי: קרן, קרן, היה דיון בוועדה, כאן, והיו פה נציגי הבנקים והוצג המתווה הזה של הקרן של העסקים בסיכון, ושם התמונה הייתה סבירה בנסיבות שלא רק הבנקים.

קרן ברק: בסדר, בעיני הנסיבות לא סבירות.

קרן ברק: אני יודעת למה לא נותנים - - - הרי היא לא הייתה קיימת.

יעקב מרגי: לא תהיה על כל שאלה הרצאה.

יעקב מרגי: שאלת שאלה – תקבלי תשובה.

יעקב מרגי: יש פה עוד חברי כנסת, עם כל הכבוד.

קרן ברק: שנייה רגע, אתה חייב להבין – הקרן הזאת הגיעה כשישבה ועדת הכספים וראינו שבכלל לא נותנים לעסקים לסיכון גבוה.

קרן ברק: הקמנו את הקרן - -

יעקב מרגי: אני לא יודע מה היה בוועדת הכספים, אנחנו ועדת הכלכלה.

יעקב מרגי: בבקשה אדוני, יש לך להתייחס?

יעקב מרגי: רבותי, מעכשיו שאלות, לא הרצאות.

אורח >> עמית מרזאי: אני ממונה ערבויות מדינה באגף החשב הכללי.

אורח >> עמית מרזאי: לגבי המסלול המוגבר בקרן לעסקים קטנים ובינוניים – הסכום מקדים את הביקושים וכך נמשיך לעשות.

אורח >> עמית מרזאי: כלומר, אל תצפו שיהיו ארבעה מיליארד אישורים כשיש ארבעה מיליארד בקרן, וככל שהבקשות יעלו, אנחנו נגדיל את הסכום כדי שנקדים את הבקשות של העסקים.

אורח >> עמית מרזאי: לגבי הטענה של הפניות של העסקים בשיעורי האישורים – שיעורי האישורים פה הם גדולים להפליא, הם כמעט 90% מהבקשות שמאושרות - -

יבגני סובה: סליחה, לא הבנתי את התשובה שלך כי הכוונה שלך לא - - -

עמית מרזאי: אני אסיים – 90% מהבקשות אושרו, וסכום האישורים גבוה כמעט פי 2 מהממוצע במסלול הכללי.

עמית מרזאי: הקרן כרגע - -

יבגני סובה: - - -

קריאות: - - -

יעקב מרגי: רבותי, בואו נעשה סדר.

יעקב מרגי: היה דיון ספציפי בנושא הזה והייתה הצגה עם גרפים.

יעקב מרגי: המדינה יכולה להעריך גם 100 מיליארד – מה שצריך להטריד אותנו זה יחס בקשות למימוש ולא כמה המדינה הקציבה לתוך זה.

יעקב מרגי: המדינה לוקחת ארבעה מיליארד ורוצה שעכשיו נחלק את כל הארבעה מיליארד.

יעקב מרגי: השאלה אם את יודעת לומר לי שבאחוזים, מעל 25% או אפילו מעל 20% שהגישו בקשה ולא נענו מסיבות כאלה ואחרות?

יבגני סובה: אז היחס לבקשות הוא 90% אתה אומר?

יבגני סובה: כלומר, 90% מהבקשות אושרו - -

יעקב מרגי: כן.

יעקב מרגי: היה דיון פה - -

יבגני סובה: אני רוצה להבין את המספרים.

יבגני סובה: תציג את המספר.

יבגני סובה: כלומר, מיליארד שקל זה 90% מהבקשות, סכך כל ההלוואות.

יבגני סובה: זה מה שאתה אומר.

יעקב מרגי: תנו לו לסיים.

עמית מרזאי: מיליארד זה בכסף.

עמית מרזאי: אני אומר ש-90% מהבקשות שהוגשו וטופלו כבר אושרו.

עמית מרזאי: 90% אישורים.

עמית מרזאי: כל בקשה שמגיעה לשולחן - -

יעקב מרגי: אני, מבחינתי, בדיון ההוא שמתי "וי" כי קיבלתי תשובה לשאלה.

עמית מרזאי: כל ייתר הבקשות שהונחו על השולחן – אחת נדחתה ותשע אושרו.

עמית מרזאי: זה שיעור גבוה ולדעתי גם חיובי מאוד.

יעקב מרגי: תודה.

קרן ברק: לא, אבל מה התשובה שלך שמראש - - -

יעקב מרגי: קרן מיצינו.

יעקב מרגי: אתה לא עונה, מיצינו את הנושא הזה.

יעקב מרגי: אתה לא עונה.

יעקב מרגי: קרן טרנר, בבקשה.

יבגני סובה: נראה לי שצריך להיות דיון מיוחד לנושא הזה.

יעקב מרגי: יש הרבה התייחסויות ויושבים פה חברי כנסת שרוצים לשמוע התייחסות.

יעקב מרגי: בבקשה.

קרן טרנר: לגבי הניצול – אני אשמח שמרכז המחקר והמידע ייצור אתנו קשר, אנחנו נדריך אותו.

קרן טרנר: ברור שאנחנו לוקחים עודפים שיש בתכנית ומסיטים אותם לדברים אחרים.

קרן טרנר: אנחנו לא רוצים לאשר את הכסף בקופת האוצר אז אם הארכנו, עשינו אומדן עדכני וראינו שצריך פחות מיליארדים, אז עוד שני מיליארד הלכו לפחת - - - הלוואות דיברנו.

קרן טרנר: לגבי מה שקורה בסגר והוודאות בסגר – האקורדיון שלנו בא לתת מענה גם לסגר.

קרן טרנר: בסגר אנחנו באים ואומרים שעסק שנסגר לשבועיים או לארבעה שבועות – אז העובדים שלו יכולים לצאת לחל"ת.

קרן טרנר: הוא יודע שהוא בפתחו של סגר, הוא יכול להוציא את העובדים לחל"ת.

קרן טרנר: עדין יש יחסי עובד-מעביד, המשכורת שלהם משולמת על-ידי המדינה והוא מקבל הוצאות קבועות.

קרן טרנר: כלומר, המודד שלנו לוקח בחשבון שאתה כל פעם מגיש בהתאם למצבך – בחודשים שבהם אתה עובד והכל בסדר – הכל בסדר.

קרן טרנר: חודשים שבהם הענף שלך עם מגבלות ואתה נפגע – אתה מגיש לסיוע.

קרן טרנר: בסגר – אתה מקבל סיוע גבוה יותר.

קרן טרנר: אלה הן המדרגות.

הילה שי וזאן: בעלי עסקים יודעים את זה?

הילה שי וזאן: אתם מיידעים אותם לפני?

הילה שי וזאן: כי אנחנו קיבלנו הצפה בימים האחרונים, יש חוסר ודאות מה יקרה אם יהיה סגר.

קרן טרנר: אני חושבת שיש חוסר ודאות בציבור לגבי מה יקרה אם יהיה סגר ואופי הסגר.

קרן טרנר: אני לא יודעת להגיד מה יהיה אופי הסגר, האם הוא סגר לילי, סגר יומי.

קרן טרנר: אני כן יכולה להגיד שהמסלולים שלנו, והם מפורטים בהרחבה באתר האינטרנט של משרד האוצר, המסלולים האלה הם מסלולים שעד אמצע השנה הבאה, שכל עסק, בהתאם למידת הפגיעה, מגיש בקשה לפיצוי.

קרן טרנר: זה מסלול אחר אבל זה קצת כמו קרן מס רכוש.

קרן טרנר: בסוף, אם קורה משהו, יש מסלול, לא ממציאים את הגלגל מחדש.

קרן טרנר: גם אם יהיה סגר, לא עלינו, יש את המסלול שעשינו ופשוט העסק יהיה זכאי לפיצוי גבוה יותר.

קרן טרנר: המסלולים מפורטים באתר האינטרנט.

קרן טרנר: אני רוצה לדבר על חל"ת גמיש – ביקשתי אצלנו, במשרד האוצר, לברר עם הגרמנים, אמרתי שיכול להיות שהם יושבים ואומרים: אלוהים ישמור, מי המציא את החל"ת הגרמני?

קרן טרנר: יכול להיות שהם אומרים למה לא עושים חל"ת כמו בישראל, ואנחנו אומרים למה לא עושים חל"ת כמו בגרמניה?

יבגני סובה: ואז ביררתם?

יבגני סובה: פניתם?

קרן טרנר: כן.

קרן טרנר: קודם כל, צריך להגיד מבחינת זה ששם רמת האבטלה נמוכה יותר.

קרן טרנר: החל"ת הגרמני נעשה גם בכל מיני מדינות ובוורסיות שונות.

קרן טרנר: זה ה"שם במה" שלו – החל"ת הגרמני.

קרן טרנר: המערכת שם אחרת לגמרי והמעסיקים והעובדים הם ביחד, הם מנהלים מי ייכנס למסלול, מי לא – סיבוך מוחלט לחלוטין.

קרן טרנר: מערכת הדיווחים שונה - -

יבגני סובה: אולי זה סדר ולא סיבוך.

יבגני סובה: מה שחסר לנו זה הסדר.

קרן טרנר: אז שוב, הם מקללים...

יבגני סובה: זה טריוויאלי להגיד סדר גרמני אבל זה באמת סדר כי אני שומע הרבה, ויש לי גם אנשים שגרים שם, גם אנשי עסקים, שקיבלו סיוע בלי כל הבירוקרטיה.

יעקב מרגי: יכול להיות שאתה צודק.

יעקב מרגי: כמה פעמים ישבנו פה, בדיונים, ואנשים העלו את סוגיית החל"ת הגרמני, שמבחינתם זה היה חל"ת גמיש, בלי להיכנס לעומק - -

יבגני סובה: זה לא חל"ת גמיש.

יבגני סובה: זה להשאיר את התעשייה ולפטר אנשים ולגרום להם שהם יעבדו, וככה המעסיקים, אם הם נפגעו, עדין מקבלים את ה - - -

קרן טרנר: אני לגמרי מבינה.

קרן טרנר: הרי אתם בטוחים שאני נשאלת על הדבר הזה בערך שבע פעמים ביום.

יעקב מרגי: אני רוצה להוסיף: לדוגמה הביא אמיר הלוי, מנכ"ל משרד התיירות, סוגיה שבתיירות העומסים הם בסופי שבוע או בחגים.

יעקב מרגי: אם הוא מחזיר את העובד היום, הוא צריך להחזיר אותו לכל השבוע והוא לא צריך אותו לכל השבוע.

יעקב מרגי: יש ירידה בביקושים בגלל הקורונה, כנ"ל במפעלים - -

קרן טרנר: הוא יכול להחזיר אותו גם לחצי משרה.

יעקב מרגי: השאלה אם יש חל"ת בחצי משרה?

יבגני סובה: זאת בדיוק הנקודה – ממשלת גרמניה משלימה את המשרה.

קרן טרנר: קודם כל, לכל מודל כזה יש יתרונות וחסרונות.

קרן טרנר: להגיד שבגרמניה האבטלה פחותה בגלל החל"ת הגרמני – צריך להבין מה שקורה: גם שם יש אחוזים שמסובסדים ב-100% כמו אצלנו, יושבים בבית מסובסדים, וחלק גם מובטלים.

קרן טרנר: יש להם גם רמות אבטלה.

קרן טרנר: כשאנחנו מסתכלים על ה-OECD אז יש מדינות יותר ופחות אבל בסוף, בסך הכל חל"ת גמיש בא ואומר שעדין יהיו מובטלים, עדין יהיו כאלה שמסובסדים ב-100% כמונו וכל מי שנשאר לעבוד יוכל לקבל איזה שהוא סבסוד.

קרן טרנר: יש יתרונות וחסרונות למודל הזה.

קרן טרנר: אם אנחנו עכשיו נבוא ונאמר – אני לא אומרת שלא צריך לעשות, לא שוקלים, אנחנו חושבים כל מיני מחשבות.

קרן טרנר: מענק עידוד התעסוקה עם ארבע הפעימות – יש בו משהו שקצת דומה.

קרן טרנר: אדם חוזר לעבוד, יכול לחזור לעבוד גם בחצי משרה, הוא זכאי לקבל מהמדינה 1,875 שקלים לחודש.

קרן טרנר: חצי משרה – חצי מהסכום.

קרן טרנר: הוא יכול להפחית שכר בארבע חודשים – המעסיק יכול לגלגל חלק לעובד ולתמרץ אותו לחזור.

קרן טרנר: צריך להבין שיש גם חיסרון מסוים אם אנחנו נבוא ונאמר – אנחנו לא בתחילת המשבר, אנחנו כבר איפה שהוא בעיצומו של המשבר, והמשק שלנו – אני רוצה לומר שאני אפילו לא יודעת להגיד שאנחנו באמצע אבל אנחנו לא בהתחלה, והכלכלה הישראלית והעסקים – כבר קצת קרה משהו.

קרן טרנר: חלק הוציאו לחל"ת, חלק למדו לחיות עם הקורונה, הקטינו הוצאות, חלק התייעלו.

קרן טרנר: חלק מהעובדים פוטרו, חלק בחל"ת, חלק מחזירים, כבר יש איזה שהוא מצב במשק.

קרן טרנר: יכול מאוד להיות שאם נאמר "חל"ת גמיש", הרבה מהמועסקים היום, שמועסקים ב-100% משרה, יורידו להם את אחוזי המשרה.

קרן טרנר: בעצם אנחנו היום, יש לנו נתח של אבטלה, נתח של חל"ת, ויכול להיות שיהיה לנו עוד נתח עכשיו, שגם יעיק על משלם המיסים – נגיד אם נסבסד אחוזים מסוימים אז זה יכול לעלות מיליארדים למשלם המיסים, וכל הורדת שכר - -

קרן ברק: לא הבנתי איך זה יעלה יותר.

קרן טרנר: אני אסביר: אם את אומרת שחל"ת גמיש יהיה רק למי שיצא לחל"ת, אז בואו נפתח את ההצעה של רק מי שהיה בחל"ת – ארבעה חודשים?

קרן טרנר: חצי שנה או חודש?

קרן טרנר: כי אם זה רק יצא לחל"ת וחזר אז זה מאוד קל להוציא לחל"ת ולהחזיר.

יעקב מרגי: אין ספק שיהיה ניצול.

קרן טרנר: אבל בכל מקרה, המצב עכשיו יותר - - -

קרן טרנר: אני חושבת שאנחנו כן רוצים לחדד כמה מהדברים שלנו וכן להציע כמה מסלולים.

קרן טרנר: אני לא פוסלת לרגע את החסרונות.

קרן טרנר: מעסיק יכול לבוא ולהגיד: בוא תצא עכשיו לחל"ת, בחגים.

קרן טרנר: אנחנו קיצרנו את זה לשבועיים כדי להקל על עסקים באקורדיון, שאם אני עכשיו בסגר שבועיים, אצא לחל"ת, 100% מהמשכורת על המדינה.

קרן טרנר: בסגר, המודל שלנו הרבה יותר טוב כי בסגר, לדומם מנוע – המודל שלנו בוודאי הרבה יותר טוב.

קרן ברק: כן, נותן שקט.

קרן טרנר: כי הוא מממן ב-100%.

קרן טרנר: עלויות המעסיק, אגב, הן פי כמה.

קרן טרנר: זה לא רק שהמדינה לקחה עליה עלות, למעסיק זה חסך פי 30% עלויות מהשכר - - -

קרן ברק: ועדין הוא מעדיף את השני.

קריאות: לא כולם.

קרן טרנר: ממש לא כולם.

קרן ברק: לא כולם חייבים.

קרן טרנר: רגע, ואז המעסיק יגיד לו: בוא תצא לחל"ת רגיל, לפחות לשבועיים תצא לחל"ת, וכשתחזור אני מחזיר אותך ל-50% משרה, המדינה תחזיר חצי, תסבסד, אז השכר שלך יורד ב-20%, אתה בא ל-50% אבל תעשה את אותה עבודה.

קרן טרנר: אנחנו כן נמצא את עצמנו עם יותר אנשים בחלקיות משרה.

יבגני סובה: לא, או שהם יגידו: לא שווה לי לחזור כי שווה לי להישאר עד יוני 21 - -

קרן ברק: אבל זה מה שקורה היום, הם ממילא לא חוזרים אז - - - הם יגידו שלא שווה להם לחזור.

יבגני סובה: כן, מאיפה בא הרעיון של עד יוני 21?

יבגני סובה: - - - לעשות בשחור.

יבגני סובה: זאת התפיסה המעוותת.

קרן ברק: זה היום קורה, אנחנו רוצים לעלות מהמצב הזה.

קרן טרנר: אז אם אנחנו מדברים על לחזור מהחל"ת – חברת הכנסת דיברה לא רק על לחזור מהחל"ת אלא גם על מי שייצא בעתיד לחל"ת ויחזור – אז צריך להבין שיש כאן אפשרות להרבה מאוד ציבור העובדים שיכול לרדת באחוזי המשרה שלו ובשכר שלו.

קרן טרנר: נכון, המדינה תממן חלק מזה על חשבון משלם המיסים, זה לא כסף שלי, ולהרבה מועסקים, תרד להם המשרה או השכר בסבסוד המדינה.

קרן טרנר: הדבר השני – אם היום - -

יבגני סובה: קרן, את מדברת במושגים של העתיד - -

קרן טרנר: רגע, אני גם מזכירה שאני גם ישנה פחות שעות בלילה.

קרן טרנר: אני אגיע לזה.

קרן טרנר: לגבי מעסיקים שהוציאו לחל"ת ועברו חודשיים שלושה – הם קוראים לעובדים שלהם בחזרה, והעובדים שלהם לא מוכנים לחזור.

קרן טרנר: אז קודם כל, לפי סקר הלמ"ס, לפי הסקר שאנחנו מכירים, אני חושבת שזה הלמ"ס, המעסיקים מדברים על זה ש-20% מהעובדים סירבו לחזור.

קרן טרנר: מה שהמעסיקים האלה – רגע, חשוב לי שתשמעי: מעסיק שהעובדים שלהם יצאו לחל"ת והוא קורא להם בחזרה והעובדים לא מוכנים לחזור – מה שהמעסיק הזה אמור לעשות זה להביא את החל"ת לסיומו ואז יש דין מתפטר.

קרן טרנר: לא מפוטר – מתפטר.

קרן טרנר: כרגע, לפי החקיקה במדינת ישראל, אדם שהתפטר, הזכאות שלו היא רק אחרי כמה חודשים.

קרן ברק: לאבטלה?

קרן טרנר: כן.

קריאה: שלושה חודשים אחרי.

קרן טרנר: אז אנחנו רואים שהחל"ת קצת יורד - -

אוסאמה סעדי: יש תופעה כזאת, קרן?

קריאות: לא דין מתפטר.

קריאות: להיפך, את רוצה שזה יהיה דין מתפטר - - -

קרן טרנר: רגע, אני אמשיך לגבי אותו מעסיק ולגבי מעסיק - -

יבגני סובה: לא, הכוונה שאם אתה מתפטר, אתה לא מקבל מיד אבטלה כמו שאתה - -

קריאות: - - -

קרן טרנר: נכון - - - ואז המעסיקים, כי חלק מהם - -

יעקב מרגי: רק קחו בחשבון שאם נמצה את כל ה-20 דקות שנותרו לחל"ת בלבד, לא תהיה התייחסות לשאר הדברים.

קריאות: לא, יש עוד הרבה שאלות.

יבגני סובה: מי שצופה בנו כרגע לא מצליח להבין פה.

יבגני סובה: אני רוצה לפשט את העניין הזה.

קרן טרנר: אני רוצה לתת את שני המצבים – מצב אחד - -

יבגני סובה: אמרת ש-20% לא רצו לחזור.

יבגני סובה: מה עשו אתם, עם ה-20% האלה?

יבגני סובה: פיטרו אותם?

קרן טרנר: אז אני רוצה לדבר על שתי נקודות: נושא אחד זה שאדם יצא לחל"ת, המעסיק שלו רוצה שהוא יחזור אליו מהחל"ת.

קרן טרנר: אז אם זה אותו אדם שלא מוכן לחזור לאותו מעסיק – מה שאמור להיות כאן זה שהמעסיק יגיד לו: בסדר, תודה רבה, אז נגמר החל"ת כי חל"ת צריך להיות בהסכמה של שני הצדדים – המעסיק קורא לו והוא לא רוצה לחזור לתנאים שהיו לפני הקורונה והוא צריך להביא לפיטורים שלו.

קרן טרנר: כן יש פה תמריץ לחזור.

קרן טרנר: יש מעסיקים שאומרים לנו שאנשים באופן כללי בחל"ת ולא רוצים לעבוד.

קרן טרנר: אז קודם כל, לגבי מעסיקים שרוצים להחזיר מחל"ת את העובדים שלהם – אנחנו מבינים ש-20% לא רוצים לחזור.

קרן טרנר: נכון, זה הצד השני של ודאות.

קרן טרנר: כל רשת ביטחון – באופן כללי לתמריצים יש צד חיובי וצד שלילי.

קרן טרנר: אז אני חושבת שמעסיקים שקוראים לעובדים שלהם לחזור – קודם כל, כן יש להם יכולת לשחק עם מענק עידוד התעסוקה, יש 1,875 שקלים לחודש למשך ארבעה חודשים.

קרן טרנר: כן, מעסיק יכול לבוא ולומר: בוא, תחזור, ולהשתמש בכסף הזה כדי להחזיר אותם ל-80% משרה, לממן את הפער מהמענק הזה.

קרן טרנר: כן, זה איזה שהוא כלי מסוים.

קרן טרנר: וכן, אפשר גם להביא לפיטורים.

קרן טרנר: יש לנו אמירות כלליות של מעסיקים שמדברים לא על עובדים שהם הוציאו לחל"ת אלא באופן כללי גיוס עובדים.

קרן טרנר: אנחנו כן חושבים לעשות איזה שהוא מסלול שמדבר על המובטלים הכרוניים, החל"תניקים הכרוניים - -

יעקב מרגי: אז בואי נסכם בזה שמתקיימים דיונים וחשיבה.

יעקב מרגי: תודה.

קרן ברק: רגע, אולי היא רוצה להגיד משהו חשוב.

קרן טרנר: כן יש גיל מסוים בביטוח לאומי של מי שמובטל ויכול לחזור לעבודה בשכר נמוך יותר ולקבל איזה שהוא חלק מהפער, ורק למעסיק אחר ולא לאותו מעסיק.

קרן טרנר: אנחנו כן חושבים על שיפורים בכלי הזה.

קרן טרנר: כן צריך להגיד שלמודל הגרמני, שהוא בהרבה ממדינות אירופה, יש יתרונות וחסרונות.

קרן טרנר: מדברים על עלויות מאוד גבוהות והתועלות הן בסימן שאלה בהיבט הזה שגם להם יש יתרונות וחסרונות.

קרן טרנר: יכול להיות שיותר מהעובדים בחלקיות משרה, רמת האבטלה לא שונה מאצלינו.

קרן טרנר: זאת אומרת, זה לא שהמודל הגרמני הצליח להביא לזה שאין אבטלה במדינה האירופאית.

קרן טרנר: יש להם אחוזים כמו שלנו פלוס סבסוד שכר.

קרן טרנר: אנחנו דווקא רואים – עשינו הסכם עם התעשיינים ועשינו הסדר עם המלונות, ויכול להיות שאפשר לשפר את הדברים האלה עם המלונות, לעשות להם הסדר קצת שונה אבל כן מבחינת הענפים הקלאסיים, של תעשייה ומלונאות – הם קיבלו איזה שהוא הסבר פרטני.

קרן טרנר: לגבי המשק כולו – אנחנו חושבים שבסך הכל יש פתרונות רבים במודל שאנחנו הצענו על אף שהוא לא מושלם.

קריאה: עדין, תמשיכו עם זה - - -

יבגני סובה: אתם שוקלים הורדת מע"מ?

יבגני סובה: הורדת מע"מ נשקלת כאפשרות לתמרץ את הכלכלה?

יבגני סובה: תני לנו קצת אופק, מה ההצעות שיכול להיות שלא שמענו עד עכשיו שאתם כרגע דנים במשרד האוצר, שנשמע פה משהו חדש מעבר למה שאמרת.

קרן טרנר: מבחינת עידוד ביקושים – אז ראיתם בגרף שסך כל הביקושים הם למעלה.

קרן טרנר: מרב הכלכלנים סבורים שהיום עידוד ביקושים של הפחתת מע"מ, במיוחד אם הולכים לכיוון של צעדי ריסון במשק או סגר – זה ממש לא הזמן לעידוד ביקושים.

קרן טרנר: הזמן הוא ביציאה מהסגר להתאוששות.

קרן טרנר: זה לא יעזור שאני אעודד ביקושים כשהכל סגור, מה גם שראיתם בנתונים שהביקושים גבוהים.

קרן טרנר: זו לא הבעיה שלנו, אנחנו מתעסקים בדברים אחרים.

יעקב מרגי: אנחנו עובדים על אדי הדלק.

קרן ברק: אנחנו מחכים לתשובות לשאלות שנשאלו.

אנטאנס שחאדה: אדוני היושב-ראש, יש לי שאלה קצרה, אם אפשר ושהיא תענה לשאלה הזאת ביחד.

יעקב מרגי: אנטאנס, תן לי, זה לוקסוס של אסירים.

יעקב מרגי: בוא קודם כל נסיים עם אלה ששאלו כבר.

יעקב מרגי: אחר-כך, אם יהיה זמן, אתן לך.

קרן טרנר: דיברנו לגבי הפילוח – אנחנו נעביר לכם פילוח.

קרן טרנר: אנחנו רואים שבכל המגזרים ובכל הענפים כן מקבלים את המענקים.

קרן טרנר: אנחנו רואים מימוש יפה של הזכאות אבל נעביר לכם את זה בשמחה - -

יעקב מרגי: אני מבקש גם לוועדה.

קרן טרנר: כן, נעביר לכם דרך הוועדה.

קרן טרנר: אנחנו לא מסתבכים עם מנהלת הוועדה, זו מסורת ידועה.

יעקב מרגי: מאחר והערת, אין לי בעיה שתשלחי לו ישירות אבל אני מבקש גם אלינו.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רוצים שזה יגיע לכולנו כדי שנדע באיזה מצב אנחנו נמצאים.

אימאן ח'טיב יאסין: זה לא עניין אישי.

קרן טרנר: - - ואם יש בעיות, אני אשמח שתפנו אלינו כי כן, אנחנו משקיעים הרבה מאוד, גם החשב הכללי, גם אגף תקציבים, גם רשות המיסים – הרבה מאוד בלפתור בעיות.

קרן טרנר: אני חושבת שאפשר לתת לשאר השאלות - הלוואות ענינו, עם רשות המיסים ועם - -

הילה שי וזאן: הכנסה של עצמאים לבידוד.

קרן טרנר: לגבי ימי בידוד - קודם כל, לגבי בידוד של שכירים – אנחנו בדיונים בעניין הזה על פתרון.

קרן טרנר: אנחנו גם מול המעסיקים וגם בשיח בין-משרדי למצוא מענה.

קרן טרנר: כמובן שאנחנו רוצים שלא יהיה תמריץ כלכלי לעובדים ללכת לעבודה כאשר הם אמורים להיות בבידוד.

קרן טרנר: זאת סוגיה מורכבת, אנחנו עובדים עליה.

קרן טרנר: אנחנו עוד לא סיימנו את השיח הבין-משרדי ואת השיח עם המעסיקים.

קרן טרנר: לגבי עצמאים – צריך לומר שהמודל שלנו, של תמיכה, הוא מודל שאם עצמאי נכנס לבידוד והוא לא יכול לעבוד, בניגוד לשכיר, עצמאי יכול להמשיך לעבוד.

קרן טרנר: שכיר שהוא בחל"ת או שהוא מובטל – הוא מקבל את דמי האבטלה ויש לו איסור לעבוד בכלל.

קרן טרנר: אם הוא עובד ב"שחור", כמובן שזה בניגוד לחוק.

קרן טרנר: עצמאי יכול להמשיך לעבוד - -

קריאה: איך הוא יכול לפתוח את החנות שלו?

קרן טרנר: רגע, שנייה.

קרן טרנר: כלומר, עצמאי שנכנס לבידוד ולא יכול לעבוד – יש עצמאים שעובדים מהבית אבל עצמאי שהוא חשמלאי או חנות, לא יכול לעבוד ונכנס לבידוד, יש לו ירידה בפדיון שמזכה אותו לבקש מאתנו פיצוי בגין הפדיון שירד.

אנטאנס שחאדה: בתנאי שזה מעל 40%.

קרן טרנר: נכון.

קרן טרנר: אז אם הוא נכנס לבידוד של שבועיים והפדיון ירד, יש את הסיוע.

הילה שי וזאן: ואם זה לא מעל 40% אז הוא איבד 30%, 35%.

קרן טרנר: נכון.

קרן טרנר: שאלה אם הוא באמת לא יכול – אבל כן צריך להגיד שלאורך כל השנה, עצמאים יכולים גם להמשיך לעבוד וגם לקבל סיוע.

קרן טרנר: זה כן שם אותם במצב יחסית טוב במידה מסוימת ביחס לשכירים אחרים.

הילה שי וזאן: אני חושבת שאתם צריכים לתת תשובה קצת פחות אוטומטית לגבי הנושא הספציפי הזה של בידוד לעצמאים.

אימאן ח'טיב יאסין: בנושא של השכירים, מה שהזכרת עכשיו, חשוב גם לקחת בחשבון שתתקבל החלטה שזה יהיה גם לתקופה שלא קיבלו, לפני.

אימאן ח'טיב יאסין: רטרואקטיבית ולא רק - -

קרן טרנר: אנחנו חושבים שהמודל שלנו נותן לזה מענה.

קרן טרנר: עצמאים, יש להם באמת מערכת התחשבנות אחרת עם המדינה.

קרן טרנר: אני חושבת שמנגנוני הסיוע שניתנו כאן לעצמאים הם מנגנונים שלפעמים אנחנו מרגישים שהם מיטיבים ביחס לשכירים.

קרן טרנר: אם יש לך דוגמאות קונקרטיות - -

הילה שי וזאן: לא, זה דוגמאות רבות.

הילה שי וזאן: תנו את הדעת בדיוק לעסקים הקטנים עד הבינוניים, שמפסידים מחזור של חצי חודש, ועדין יכול להיות שהוא עבר טיפה מהבית והוא לא הגיע ל-40.

הילה שי וזאן: עדין זה הפסד מאוד גדול אז תתנו את הדעת על זה.

יעקב מרגי: תמיד צריך לעצור בנקודה מסוימת.

יבגני סובה: לא, יש כאלה שמקבלים תשלומים אחרי 90 יום, אז גם צריך - -

קרן טרנר: גם מבחינת הטיפול של זה, בסוף עצמאי שעובד מהבית – הדרך להתמודד עם האם הוא בבידוד או האם הוא עובד מהבית היא כמעט בלתי אפשרית.

הילה שי וזאן: לא, את לא אמורה להניח שהוא עובד מהבית.

קרן טרנר: אבל יש הרבה שעובדים מהבית.

הילה שי וזאן: למי שיש חנות, הוא לא יכול לעבוד.

קרן טרנר: אבל חנות זה בעל עסק ואם הוא לא יכול לעבוד, הוא מדומם.

קרן טרנר: העובדים בחנות הזאת, אם הוא מדומם, חלק הצליחו לחיות עם שגרת קורונה והם מנהלים קצת מרחוק ויש איזה מחליף - -

יעקב מרגי: הירידה במחזור בסיכון - -

קרן טרנר: - - ואם הוא סוגר את החנות, אז רק מעל 40% אבל לא כולם סוגרים את החנות.

קרן טרנר: אם הוא סוגר את החנות לבידוד, הוא כבר נמצא במעל 40%.

יעקב מרגי: יש היגיון.

קרן טרנר: ועוד אמירה אחת – כמו שאמרתי בתחילת הדיון: אנחנו לא טוענים שהמצב טוב.

קרן טרנר: הלוואי שהצרה הזאת תהיה מאחורינו.

קרן טרנר: אנחנו לא מנותקים, אני מציגה נתונים בשקיפות המרבית, אני עובדת מאוד קשה על השקיפות של הנתונים שלנו.

קרן טרנר: אם יש איזו טעות, אנחנו בשמחה נתקן אותה.

קרן טרנר: אנחנו לא טוענים שהמצב טוב.

קרן טרנר: אנחנו כן חושבים שהפתרונות שניתנו אולי לא לגמרי פתרו את הבעיות אבל - -

יעקב מרגי: וגם רמת הציפיות.

יעקב מרגי: בואו, צריכים לומר ביושר שלפעמים אנחנו מקבלים פניות של אנשי עסקים שרמת הציפיות שלהם כשבכלל אין קורונה.

הילה שי וזאן: אנחנו מדברים פה על עשרות פניות.

הילה שי וזאן: מה לגבי עסקים שנפתחו בתחילת מרץ?

קרן טרנר: החקיקה דיברה על ינואר ופברואר, מירי אולי...

קרן ברק: ינואר-פברואר זה גם חשוב.

קרן ברק: 2,000 שקל לחודש לא עוזרים להם.

יעקב מרגי: חברים, אין לנו זמן.

יעקב מרגי: בבקשה.

מירי סביון: אני משנה למנהל רשות המיסים.

מירי סביון: אני אומרת שוב שלגבי עסקים חדשים – אני אתייחס למענקים: אז שוב, לגבי עסקים שנפתחו עד סוף 2019 – אז המענקים מחושבים לפי המנגנונים הרגילים.

מירי סביון: לגבי העסקים החדשים שלא נצבר לגביהם מספיק מידע לגבי הפעילות וכולי – נקבעו סכומים שהם קצובים וזה לגבי ינואר ופברואר, שזה עסקים שבאמת - -

קרן ברק: 2,000 שקל לחודש.

קרן ברק: בואי נקרא לילד בשמו.

מירי סביון: אוקי.

מירי סביון: זה הסכומים - -

קרן ברק: אבל קרן אמרה שתתני תשובות על זה, לא?

יעקב מרגי: רגע.

יעקב מרגי: קרן, היא באמצע תשובה.

מירי סביון: שנייה.

מירי סביון: ואז עובדתית, עסקים שנפתחו יותר מאוחר – כרגע המנגנונים לא מאפשרים לתת להם מענקים.

מירי סביון: צריך שוב לזכור שהמענקים ניתנים בגין הפער בין הפעילות שהייתה לעסק בימים רגילים בתקופות קודמות לבין הפעילות שיש לו בתקופה של הקורונה.

מירי סביון: למעשה, לגבי עסקים חדשים שעוד לא צברו ניסיון, אין לנו דרך לאמוד את ה - -

קריאות: - - -

הילה שי וזאן: - - -

יבגני סובה: מירי, מקדמות אתם יודעים לקחת, נכון?

יבגני סובה: אולי ברמה הצהרתית אפשר לפתור את זה.

דוברת: אנחנו עוצרים את המשק מפתיחת עסקים חדשים?

דוברת: מי שפתח ב-3 במרץ לא מקבל כלום?

דוברת: אתה בעצם אומר לאנשים: אל תפתחו עסקים, המדינה נעצרה.

קרן טרנר: אנחנו אומרים לאנשים שבמרץ יש קורונה, והם יודעים שיש קורונה - -

קריאה: - - -

יבגני סובה: בסדר, החיים לא הופסקו, החיים ממשיכים.

יבגני סובה: אני רק אומר שמס הכנסה יודע לקחת מקדמות - - -

קרן ברק: - - - מה היה לו לפתוח מסעדה אם יש סגר?

קריאות: - - -

יעקב מרגי: אנשים בעד התאבדויות כלכליות.

יעקב מרגי: ..

קרן טרנר: אבל צריך להגיד שאם הוא פתח במרץ ולעסק אין יכולת התקיימות, אז...

קרן ברק: הוא לא מקבל כלום.

קרן ברק: אתם לא מכירים בו בכלום.

קריאות: - - -

יבגני סובה: אבל במאי הייתה התאוששות.

קרן ברק: - - - הם לא אמרו שבמרץ הם יסגרו, אז מה ההבדל בין מי שפתח בינואר למי שפתח בדצמבר?

קרן ברק: מה ההבדל ביניהם?

קרן ברק: אני לא מצליח להבין למה לא לוקחים את זה לבג"ץ כי מה ההבדל בין אדם שפתח בדצמבר 19 לאדם שפתח בינואר 20?

קרן ברק: הוא לא צפה את זה שיהיה משבר, שם את כל חסכונותיו, מקבל 2,000 שקל בחודש והבטחתם שתטפלו בזה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: עידו, רצית להתייחס.

עידו סופר: אני רכז צוות תעשייה ומסחר באגף תקציבים במשרד האוצר.

עידו סופר: ראשית, תודה על הדיון המעמיק.

עידו סופר: השאלות שעלו כאן הן שאלות קשות גם לנו.

עידו סופר: דברים שעוסקים בהם פעמיים בשבוע ואף יותר, כמו שקרן אמרה, ואנחנו נמצאים בקשר עם הארגונים והגורמים השונים וגם אלינו מגיעות פניות, ובפניות האלה אנחנו גם מטפלים אבל גם משתמשים בהן להסיק האם יש בעיות כאלה ואחרות ומטפלים בהן כמובן.

עידו סופר: שתי נקודות כלליות ואז אתייחס לשאלות: נקודה ראשונה היא בוודאי שללא ודאות אין השקעה, אין צמיחה.

עידו סופר: יש במשבר הזה מרכיבים חיצוניים שאנחנו, כממשלה, לא נוכל לבטל אותם.

עידו סופר: בסוף יש כאן תופעה ומגיפה שלא קרתה קודם והיא משפיעה על כלל המשק.

עידו סופר: מה שאנחנו מנסים כמשרד האוצר וכממשלה הם ראשית, דברים כגון הפחת מואץ, שנותנים תמריץ להשקיע בטווח הזמן הקצר.

עידו סופר: זה יגיע לכנסת ככל הנראה בשבוע הבא לאישור.

עידו סופר: דבר שני זאת התכנית עם הוודאות קדימה אבל כן צריך להגיד שגם מבחינת הוודאות – 1.

עידו סופר: ברמת תיאום הציפיות – מענקים והלוואות לא מחזיקים משק.

עידו סופר: זה לא יכול לקרות.

עידו סופר: בהשוואה ל-2014 וה-70 מיליון בירושלים היא לא רלוונטית למקרה הזה, לא לפרק הזמן ולא - -

יעקב מרגי: - - - היית חייב להחזיר לו.

עידו סופר: אני לא מתייחס אליו ברמה האישית אבל זה לא בר השוואה, וגם לא צוק איתן, זה גם לא בר השוואה באותה מידה.

עידו סופר: ולכן, גם הציפיות מסיוע – צריך להבין שזה משהו שנועד להנשמה, זה עוזר לעסקים מסוימים וזה לא יחזיר אותנו לתוואי הצמיחה שהיה.

עידו סופר: ובכל מקרה, וגם בהקשר הזה, אנחנו חושבים שאחד הדברים המרכזיים, וקרן אמרה את זה, זה עבודה.

עידו סופר: זה להמשיך את העבודה וגם כמובן, כמו שקרן אמרה, להימנע מסגר ברמה הארצית ככל הניתן, ובכל מקרה לשמר או למנוע את הפגיעה במקומות עבודה ואת המסגרות לפחות בגילאים הצעירים, שאלה שני המרכיבים העיקריים שכרגע מאפשרים למשק להתאושש, וזו כמובן עמדת המשרד.

עידו סופר: נקודה שנייה – כשדיברתם על ניצול לרעה – עוד נקודה שאנחנו עוסקים בה רבות אבל יש "טרייד-אוף" בין ודאות לבין ניצול לרעה.

עידו סופר: דנו בזה בוועדת הכספים באריכות.

עידו סופר: נקודת המוצא שלנו היא שמרבית בעלי העסקים, העצמאים והשכירים הם אנשים ישרים שרוצים לעבוד, רוצים לחזור לפעילות, והעבודה אגב היא לא רק כסף, יש לה ערכים רבים ונוספים אבל כן, יש לזה מחיר, ויש ניצול לרעה אבל זה חלק מהמחיר של לתת ודאות קדימה.

עידו סופר: לעניין השאלות שעלו – 1.

עידו סופר: מבחינת ה-40% - - - זו גם נקודה שדנו בה רבות.

עידו סופר: הסיבה - ניתן לקבל אותה וניתן שלא, כשבסופו של דבר הסיוע נועד לתת מענה למי שנפגע לא כתוצאה מירידת ביקושים במשבר, שזה דבר שקורה.

עידו סופר: אנחנו לא יכולים לסייע לכלל המשק אלא למי שנפגע בצורה יחסית חריגה וזה כתוצאה ממגבלות הממשלה.

עידו סופר: זו התפיסה הכלכלית שעמדה מאחורי זה.

עידו סופר: כמובן שיש עסקים שנפגעים אבל כפי שיו"ר הוועדה אומר, במרבית הישיבות יש איזה שהוא רף, ובסוף כשקובעים רף, יש את מי שנמצא מתחתיו ומי שנמצא מעליו, ונכון חברת הכנסת ברק, לפעמים זה לא הוגן אבל אין מה לעשות, זו החלטה שצריך לקבל.

עידו סופר: - -

קרן ברק: אבל מאיזו סיבה?

קרן ברק: אם תיתן לי נימוק הגיוני, אני אבין.

קרן ברק: זה לא קשור להוגן.

עידו סופר: בהקשר הזה, השנה התקציבית, שנת הכספים, גם מבחינת הדיווחים ברשות המיסים וכולי – כן, יש לה משמעות בהקשר הזה.

עידו סופר: לגבי סגירת עסקים - -

קרן ברק: אין שום משמעות.

עידו סופר: - - וציין את זה עורך הדין רועי כהן – רק לסבר את האוזן: בשנה נורמלית בטרום-קורונה נסגרים 35,000 עסקים במדינת ישראל ו-50,000 נפתחים.

עידו סופר: רועי מציין שיש 35,000 עסקים שנסגרו עד עכשיו – תהיה עלייה כתוצאה מהקורונה, זה ברור לנו.

עידו סופר: ברמה מסוימת זה מדאיג אותנו שאנחנו רואים נתונים שבהם יש סגירה מועטה.

עידו סופר: זה אומר שיש איזה שהוא עיוות מסוים כתוצאה מהתמיכה של הממשלה, שזו גם נקודה שאנחנו מביאים בחשבון.

עידו סופר: נקודה שלישית – איילת ורבין דיברה על סיוע לתעשייה.

עידו סופר: אז אני רק אומר שהיה איזה שהוא מתווה סיוע לתעשיינים שהוצג על-ידי שר האוצר, שכולל לא מעט מענקים עבור התעשייה, שמסייעים לה לפעול וגם הפחת המואץ כמובן יעזור להם להתקדם.

עידו סופר: לגבי אולמות האירועים וחדרי הכושר – דובר רבות על כך.

עידו סופר: יש להם הוצאות קבועות גבוהות.

עידו סופר: הראנו תחשיבים לוועדה והראנו למה - -

אנטאנס שחאדה: זה הענף היחיד שסגור לחלוטין.

עידו סופר: אתה צודק, אבל מענק הוצאות גבוהות נבנה ככל שהפגיעה שלו יותר משמעותית, כך תקבל מענק יותר גבוה וזה באמת נועד גם מתוך תפיסה שראינו מה קורה אם המקומות האלה יהיו סגורים חודשים קדימה.

עידו סופר: אני מלווה אותם מתחילת המשבר - -

בועז טופורובסקי: כן אבל לגבי ארנונה למי שנפגע מעל 60% - זה עוד לא מועבר להם.

עידו סופר: אז אתה צודק שגם הרכיב של הארנונה הוא כרגע - -

יצחק פינדרוס: חבר'ה, אתם חוזרים על הארנונה כל הזמן.

יצחק פינדרוס: אתה יודע, זה כמו שתגיד שאתה לא נותן לו מס הכנסה.

יצחק פינדרוס: אם הוא לא מרוויח, אין מס הכנסה.

יצחק פינדרוס: זה בדיחה טובה.

עידו סופר: אני אסביר למה לא: 1.

עידו סופר: בחישוב של מענק הוצאות קבועות אנחנו כן לוקחים בחשבון את הארנונה כמרכיב שאנחנו מכירים בו לצורך המענק - -

יצחק פינדרוס: אז 35% הם הפסידו בהוצאות הקבועות.

יצחק פינדרוס: אם אתה מכניס את הארנונה, זה 35%.

יצחק פינדרוס: אתה לא יכול לחשב את זה פעמיים.

עידו סופר: זה לא, וגם הראנו את התחשיבים לוועדה.

עידו סופר: ואגב, חבר הכנסת קרעי עשה חישובים בנפרד, אתה יכול לשאול אותו.

עידו סופר: ונכון, יש את המרכיב של הארנונה, שלצערנו הוא טרם יצא לפועל.

עידו סופר: הסוכנות לעסקים קטנים ואנחנו ערוכים וכרגע זה על שולחנו של שר הפנים וממתין לחתימתו, ואנחנו - -

יצחק פינדרוס: לפחות בזה נותנים ששר הפנים יטפל.

עידו סופר: - - רק צריך לחתום ולצאת לדרך.

עידו סופר: אנחנו מעריכים שהדבר הזה יקרה בימים הקרובים ונוכל לצאת גם עם המהלך הזה לדרך, וזה ייתן להם חיזוק נוסף.

קריאה: גברתי המנכ"לית, לא ענית לגבי הזוגות.

יעקב מרגי: אנחנו מסכמים את הדיון.

עידו סופר: וכפי שאמרתי גם בוועדה שחברת הכנסת שי ואזן ריכזה, שאנחנו נתמוך בהצעת החוק הפרטית, ואם צריך להגיע למתווה אחר יחד עם משרד המשפטים אנחנו נעשה כן.

עידו סופר: כך התחייבנו וכך נעשה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אנטאנס, קיבלת תשובה?

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: רבותי, הוועדה מודה למנכ"לית משרד האוצר על הדיווח המקיף שנתנה ולצוות שהגיע וגילה רצינות בדיון.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד האוצר להפעיל מוקד לפניות של עסקים בתקופת הקורונה שיתפקד כמעין חדר מצב.

יעקב מרגי: הוועדה מברכת על הצעדים למתן סיוע לעובדים בחל"ת.

יעקב מרגי: יחד עם זאת, הוועדה בדעה שכדי להניע את הכלכלה הישראלית כולה ולאפשר ליותר עסקים לצלוח את המשבר, על המשרד לגבש צעדים לעידוד עובדים לצאת לעבודה לרבות בחופשה ללא תשלום גמישה – חל"ת גמיש מה שנקרא.

יעקב מרגי: הוועדה מבקשת מהמשרד לדווח לוועדה אילו צעדים גיבש בנושא התופעות שמתפתחות עם החל"ת, ולהגיש את המסקנות של הדיונים האלה.

יעקב מרגי: המחשבה שאתם עושים עד ל-1 בנובמבר, אם יהיו לכם מסקנות או החלטות כאלה ואחרות.

יעקב מרגי: הוועדה בדעה שעל הממשלה לגבש תכנית להכשרות מקצועיות לעובדים לא מועסקים ולעובדים בחל"ת, שתהיה תואמת את צרכי המשק המשתנים בתקופת משבר הקורונה ועתיד שוק העבודה שלאחר הקורונה.

יעקב מרגי: הוועדה שמחה לשמוע בנושא מתווה הסיוע לאל-על, שאכן הדרך שנלקחת בחשבון, שהנחת העבודה קודם כל, מה שמנחה אתכם בשיקול הדעת וקבלת החלטות זה התאריך שנקבע כאן, בוועדה, בחקיקה – ה-1 באוקטובר – תאריך היעד להחלת השבת מלוא התמורה לרוכשי הכרטיסים.

יעקב מרגי: היה לנו חשש שמא הנושא הזה שוב "יתמסמס".

יעקב מרגי: לבקשתו של חבר הכנסת אנטאנס שחאדה – הוועדה מבקשת ממשרד האוצר להביא לוועדה נתונים מפורטים בדבר היקף המענקים והיקף ההלוואות שניתנו לעסקים בחברה הערבית אל מול היחס באוכלוסייה הכללית.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: תם ולא נשלם.

יעקב מרגי: רגע, ברשותכם, הוועדה מנצלת את ההזדמנות כדי להודות לרשות המיסים, למוסד לביטוח לאומי ולעומדים בראשם ולצוות העובדים, על העמידה ביעדים בהעברת המענקים ויישום החלטות הממשלה.

יעקב מרגי: אנחנו מרבים לתקוף את הפקידות, מרבים לתקוף את המגזר הציבורי.

יעקב מרגי: יש לציין בציון מיוחד את המוסד לביטוח לאומי ורשות המיסים בעמידה ביעדים בטווח קצר.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: הישיבה נעולה.