ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 68, 2020-09-15 09:45

רם שפע: בוקר טוב לכולם.

רם שפע: מתנצלים על האיחור.

רם שפע: אני שמח לפתוח ישיבה שכולה עוסקת במוכנות של מערכת ההשכלה הטכנולוגית לקראת פתיחת שנת הלימודים בעוד כחודש.

רם שפע: אני זוכר את עצמי מגיע לפה כנציג סטודנטים מתוסכל בכל פעם מחדש, שתמיד ההשכלה הטכנולוגית איכשהו לא מצליחה לקבל פה ביטוי מספיק גדול ואפילו בתהליכי חקיקה אני זוכר שאני ומעיין, שהיום עובדת איתי ובעבר הייתה נציגת התאחדות הסטודנטים במועצת ההנדסאים ביחד איתי, התכתבנו עם הצוות של תאיר איפרגן על איך יכול להיות שהם לא יודעים שהדיון מתקיים ומה קורה.

רם שפע: אני רואה פה חיוכים בזום.

רם שפע: לשמחתי עכשיו יש לנו אפשרות להתייחס כפי שאנחנו חושבים שהמדינה צריכה להתייחס כבר שנים רבות מאוד למערכת הזאת ולא לשכוח שיש עוד כמה עשרות אלפי סטודנטים שלומדים דברים חשובים מאוד.

רם שפע: לכן אנחנו מקיימים את הדיון הזה עכשיו, לפני פתיחת שנת הלימודים, כהיערכות.

רם שפע: אני מקווה שזה סימן לבאות גם במהלך השנה, שכפי שכולנו יודעים הולכת להיות מאוד מאתגרת, בוודאי בהרבה מן המקצועות הנלמדים במערכת הזאת שהם אולי עוד יותר קשים ללמידה מרחוק והיכולת לא להגיע לשיעור אולי מנציחה עוד יותר פערים.

רם שפע: מי שמורכב לו להצליח ללמוד מרחוק, זה לא משנה באיזו מגמה הוא לומד, מה לעשות, זה לא כמו ללמוד מרחוק היסטוריה.

רם שפע: אני אומר את זה כמי שלמד היסטוריה וגם כמי שמעריך מאוד את המקצוע.

רם שפע: זה סיפור אחר לגמרי.

רם שפע: וזה עוד לפני שבכלל נכנסתי לעולמות התקציב.

רם שפע: תיכף נדבר על זה.

רם שפע: נמצאים איתנו גם אנשי משרד החינוך.

רם שפע: כידוע מערכת ההשכלה הטכנולוגית ברובה נמצאת במשרד העבודה והרווחה אבל אנחנו יודעים שיש לנו גם הקשרים משותפים, ועופר רימון ידבר על זה, אני לא דואג, גם על האתגרים שבזה.

רם שפע: נתחיל עם תאיר איפרגן, מנהלת מה"ט.

רם שפע: שלום, בוקר טוב.

רם שפע: נשמח שאת תפתחי ותדברי בעיקר על האתגרים שהמערכת הזאת מתמודדת איתם ומה צפוי לנו לקראת פתיחת השנה.

רם שפע: אני מבין שיש לך מצגת.

תאיר איפרגן: כן, הכנו כמה שקפים כדי להכניס את כל חברי הוועדה והנוכחים לעניין, גם קצת על המערכת שלנו וגם קצת על התמונה.

תאיר איפרגן: נגיד כמה מילים בכלל על מה"ט.

תאיר איפרגן: מה"ט הוא המכון הממשלתי להכשרה טכנולוגית של משרד העבודה והרווחה.

תאיר איפרגן: מה"ט הוא הגוף שאחראי על הלימודים של הנדסאים וטכנאים מוסמכים, לימודים על-תיכוניים.

תאיר איפרגן: הלימודים הם בעיקר מעשיים, מוכווני תעסוקה, מסלולים שנעים בין שנה וחודשיים לטכנאי מוסמך ועד שנתיים וחצי או שלוש שנים ללימודי הנדסאים, תלוי כמובן במגמה ובמסלול הלימודים.

תאיר איפרגן: כפי שאמרתי, מדובר על לימודים על-תיכוניים, אחרי צבא למי שמשרת בצבא.

תאיר איפרגן: זה בהחלט מערכת שמקבילה להשכלה אקדמאית ויש לה גם ממשקים דומים מבחינת צורת העבודה.

תאיר איפרגן: אנחנו יודעים לומר בממשלה שההשכלה הטכנולוגית בכלל, ומה"ט בפרט, הם אחד הכלים הכי משמעותיים לקידום מוביליות חברתית.

תאיר איפרגן: רואים את זה המון בנתונים של תשואה להשכלה.

תאיר איפרגן: אנחנו כמובן מעניקים תעודות ממשלתיות במקצועות רישוי בתחום.

תאיר איפרגן: אשמח שתקדמו את המצגת כי אני רואה רק שקף אחד.

תאיר איפרגן: השקף הבא מדגיש את התרומה למשק ואת התשואה להשכלה ללימודי הנדסאים.

תאיר איפרגן: פרופיל הסטודנטים – בשנת הלימודים הקודמת למדו כ-33,000 סטודנטים במערכת, מתוכם 86% לתעודת הנדסאי.

תאיר איפרגן: ציבור הסטודנטים שלנו מגוון, רובו יהודים, מתוכם 17% חרדים, 21% ערבים ו-7% אחרים.

רם שפע: בהתפלגות הציבור של הסטודנטים, איזה מגמות יש בשנים האחרונות?

רם שפע: יותר חרדים?

רם שפע: יותר מן החברה הערבית?

רם שפע: פחות?

רם שפע: לאן אנחנו הולכים בזה?

תאיר איפרגן: יש יותר חרדים, בדגש על נשים חרדיות.

תאיר איפרגן: זה בעיקר תוכנה, מכשור רפואי, אדריכלות, וקורה עכשיו משהו מעניין בחשמל – זה נשים חרדיות.

תאיר איפרגן: גברים חרדים – בניין, מכונות קצת.

תאיר איפרגן: ובכלל 88% מן הסטודנטים לומדים תשע מגמות ליבה מתוך 18 מגמות.

תאיר איפרגן: זה בניין, חשמל, מכונות, תוכנה, אלקטרוניקה, הנדסה תעשייה וניהול – אלה בעיקר המגמות שבהן לומדים רוב הסטודנטים שלנו.

תאיר איפרגן: תנאי הקבלה הם תנאי בגרות חלקית, שלוש יחידות מתמטיקה, שלוש יחידות אנגלית ושתי יחידות עברית.

תאיר איפרגן: זה מתחבר למה שדיברנו קודם על המוביליות החברתית והיכולת לקדם אוכלוסיות בתוך החברה הישראלית.

תאיר איפרגן: מרבית הסטודנטים שלנו עובדים במהלך הלימודים ומשתלבים במסלול ערב, בערך 60% מהם.

יוראי להב-הרצנו: ההתפלגות היא פחות או יותר כמו האוכלוסייה בישראל, אולי יש קצת יותר חרדים.

יוראי להב-הרצנו: יש לכם נתונים על התפלגות סוציו-אקונומית או גיאוגרפית, איפה יש יותר ואיפה יש פחות?

יוראי להב-הרצנו: או שזה פחות או יותר אותה התפלגות, גם סוציו-אקונומית וגם גיאוגרפית, כמו בכלל ישראל?

תאיר איפרגן: מבחינה סוציו-אקונומית – יש לי את הנתונים.

תאיר איפרגן: אני לא זוכרת בעל פה.

תאיר איפרגן: מבחינה גיאוגרפית – 50% מן הסטודנטים הם דווקא בפריפריה הגיאוגרפית.

תאיר איפרגן: אגב, רוב המכללות שלנו הן בפריפריה הגיאוגרפית, בצפון ובדרום.

תאיר איפרגן: יש 32 מכללות טכנולוגיות לאוכלוסייה הכללית, שלומדים בהן גם ערבים וגם חרדים, ויש גם 30 מרכזים חרדיים וסמינרים, שהם מופרדים לעניין המכללות הטכנולוגיות, לא מבחינת שיטת העבודה אלא הם קצת יותר קטנים ובמהות שלהם מאפשרים התייחסות לזרמים שונים.

תאיר איפרגן: אנחנו נכנסים פיזית לתוך סמינרים, כאשר הרגולטור שלנו הוא בכלל משרד החינוך, ושם אנחנו מלמדים נשים חרדיות הנדסאות.

תאיר איפרגן: זה מבחינת המערכת כולה.

תאיר איפרגן: בינואר 2018 עברה החלטת ממשלה שמדברת על רפורמה גדולה מאוד במערכת ההשכלה הטכנולוגית.

תאיר איפרגן: רם שפע, כל הפתיח שלך היה רק אנקדוטה להתייחסות של כל הממשלה לאורך שנים למערכת הזאת.

תאיר איפרגן: לשמחתנו הרבה עברה החלטת ממשלה שמבינה את החשיבות של המערכת ואת התרומה שלה למשק הישראלי ומקדמת רפורמה בשלושה היבטים.

תאיר איפרגן: ההיבט התקציבי, שנותן תוספת של 425 מיליון שקלים למערכת שמתוקצבת ב-360 מיליון שקלים.

תאיר איפרגן: התוספת הזאת היא לאורך ארבע שנים ומגדילה הדרגתית את הסכום שבו הממשלה משתתפת בעלות ההכשרה, מעבר לשכר הלימוד של הסטודנט, שתגיע עד 19,500 שקל בשנה, ותקציבי הצטיידות ובינוי.

תאיר איפרגן: כלומר 425 מיליון שקל מתפלגים: חלק לתעריף וחלק רק לתשתיות, נגישות, הצטיידות ובינוי.

תאיר איפרגן: ההיבטים הפדגוגיים מדברים על צמצום שנות הלימוד, צמצום הבחינות הממלכתיות, יצירת לימודים מודולריים.

תאיר איפרגן: 25% גמישות למכללות טכנולוגיות לשנות את התכנים ולעמוד בקצב המהיר של השוק ולהכניס כמה שיותר התנסות מעשית לפרויקט הגמר.

תאיר איפרגן: ההיבטים המבניים מדברים על יתרון גודל.

תאיר איפרגן: לימודים טכנולוגיים הם לימודים יקרים, זה לא נגמר בלוח וגיר.

תאיר איפרגן: גם סגל ההוראה הוא סגל יקר, גם המעבדות והתשתיות הנדרשות.

תאיר איפרגן: לכן אנחנו מאמינים שככל שהמכללה גדולה יותר מבחינת מספר סטודנטים כך היא מקיימת את העיקרון של יתרון לגודל.

תאיר איפרגן: לכן תוספות התקציב שדיברנו עליהן הולכות רק למכללות של 800 סטודנטים ומעלה.

תאיר איפרגן: בשנה שעברה זה התחיל.

תאיר איפרגן: יש 17 מכללות, מתוך ה-32, שנמצאות כבר בשנה הראשונה לרפורמה בתוך ההתייחסות הזו.

תאיר איפרגן: יש כמובן בפריפריה.

תאיר איפרגן: בכל שלב במהלך ארבע השנים הקרובות, כל מכללה שתגיע ל-800 סטודנטים תוכל להיכנס אל תוך הרפורמה וכבר להדביק את הקצב ולקבל את התעריף הגבוה שנקבע לאותה שנה.

תאיר איפרגן: זאת אומרת, הרפורמה מאפשרת כניסה לאורך כל הדרך, בהינתן גידול בכמויות.

תאיר איפרגן: תיכף נדבר על האתגרים של השנה הזו.

תאיר איפרגן: קצת על ההיערכות לשנת הלימודים תש"ף – התחלנו אותה כשנה רגילה ובמרץ נחשפנו, כמו כל עם ישראל, לכל סיפור הקורונה והסגר.

תאיר איפרגן: יש פה שקף אינפוגרפי שהפצנו אותו בערך במאי-יוני.

תאיר איפרגן: עברנו מהר מאוד, תוך שלושה שבועות מתחילת מגבלות משבר הקורונה, ללמידה מקוונת מלאה במערכת שיש לה לא מעט אתגרים לעבור ללמידה מקוונת, החל מן האוכלוסייה שלומדת, דרך המרצים וראשי המגמות שלא היו מאוד מתורגלים בזה ועד לתשתיות שלנו, לתקצוב ולכל מה שדיברנו עליו.

תאיר איפרגן: אני יכולה לומר ש-70% מן הסטודנטים עברו ללמידה מרחוק מלאה שלושה שבועות אחרי הסגר הקודם.

תאיר איפרגן: 66% מן הקורסים עברו לפורמט מקוון.

תאיר איפרגן: מאז, אגב, גדלנו במספרים כמובן כי השתכללנו.

תאיר איפרגן: 110 מרצים היו חברים בקהילות מקצועיות שמה"ט קידם בכלים חדשים של איך לעבור ללמידה מרחוק, שכמובן זה מתחלק גם לחשיפה לכלים ולטכנולוגיות למידה חדשניות וגם מבחינה פדגוגית, כי ללמד מרחוק בזום זה לא ללמד כפי שלימדת עד עכשיו בכיתה, זה ממש סיפור אחר.

תאיר איפרגן: הכשרנו למעלה מ-450 נשות ואנשי סגל ללמידה מרחוק.

תאיר איפרגן: תמכנו טכנית ומקצועית במרצים.

תאיר איפרגן: הקמנו אתר אינטרנט ייעודי שבו אנחנו משתפים חומרים וידע שעובר בין המכללות על למידה מרחוק.

תאיר איפרגן: במהלך הרחוק יותר אנחנו ומשרד החינוך, עופר רימון, עושים מהלך משותף, שיהיה אתר לשנינו בכל מה שקשור ללימודים להנדסאים וטכנאים, שמרחיב את הידע ומאפשר לכל המכללות, גם שלנו וגם בבתי הספר ולכל המרצים וראשי המגמות לשתף כל הזמן בטכניקות, בטכנולוגיות למידה, במצגות ובשיתוף ידע חדש.

תאיר איפרגן: אנחנו בשלבים מתקדמים של הדבר הזה.

תאיר איפרגן: עשינו קורסים של שישה מפגשים לשילוב טכנולוגיה, הוראה ופדגוגיה, ועשינו - - - להתמודדות עם מצבי לחץ ומניעת נשירה של סטודנטים, גם לדיקנטים.

תאיר איפרגן: התמודדנו גם עם הדיקנטים במוסדות וגם עם הסיפור של נשירה ולחץ, להיות בסגר וללמוד תוך כדי שיש בבית ילדים, זה הופך את הסיפור להרבה יותר מורכב.

תאיר איפרגן: פרט לסיפור הפדגוגי, קידמנו צעדים נוספים.

תאיר איפרגן: כל מה שאני אומרת זה דברים שאנחנו מתכוונים לעשות גם במהלך השנה הקרובה.

תאיר איפרגן: דחינו את הבחינות הממלכתיות של מועד האביב וכן קיימנו את הבחינות הממלכתיות בקיץ בהתאם לנהלים.

תאיר איפרגן: קיימנו וקידמנו פרויקט גמר באופן מקוון.

תאיר איפרגן: אגב הרבה מן הדברים שאני אומרת עכשיו כנראה יישארו גם בשגרה כי לאחר שסיימנו את המהלך הזה וקצת נרגעו הרוחות עשינו איזשהו תהליך למידה של יום שלם ביחד עם נציגות מן המכללות הטכנולוגיות ולמדנו מה אפשר מכל הדברים האלה להטמיע כבר גם בשגרה.

תאיר איפרגן: שינינו את נוהל ההצטיידות שלנו כך שאפשרנו למכללות להצטייד גם בדברים שקשורים להיגיינה, שהם צריכים אותם עכשיו בקורונה, וכלה בציוד קצה לסטודנטים, לפטופים ומחשבים, שיוכלו להשאיל למי שאין לו ציוד קצה בבית.

תאיר איפרגן: הקפדנו כמובן שלא תהיה גביית שכר לימודים נוספת עבור תגבורים ושינויים בשעות הוראה.

תאיר איפרגן: אכיפת עמידה בנהלים – חבר הכנסת יוראי להב הרצנו יוכל להעיד על זה, על כל מה שקשור למרחקים ומסכות.

תאיר איפרגן: היה לנו חשוב מאוד לשמור, להקפיד שהמכללות שומרות על זה.

תאיר איפרגן: פרסמנו באופן שוטף את התקנות והנהלים שלנו לציבור הסטודנטים, אם ישירות דרך יולי הלל והתאחדות הסטודנטים ואם דרך האתר של מה"ט והמכללות עצמן כדי לוודא שזה מגיע לאחרון הסטודנטים.

תאיר איפרגן: עשינו התאמות בתנאי הקבלה בכניסה ללימודים.

תאיר איפרגן: הבנו שגם סיפור הבגרויות עכשיו מורכב יותר עבור סטודנטים שירצו להתקבל ללימודים, מי שאינו משרת בצבא ואין לו את הפאוזה וירצה להמשיך ברצף, וגם כמובן סטודנטים שלנו שלמדו במכינות בתקופת הקורונה.

תאיר איפרגן: זה לא אידיאלי, אז ביצענו גם התאמות בתנאי הקבלה לכניסה.

תאיר איפרגן: עדיין אנחנו נמצאים עם אתגרים לא פשוטים שאנחנו מתמודדים איתם והמערכת מתמודדת איתם מידי יום.

תאיר איפרגן: אחד הוא חשש לעלייה בשיעורי הנשירה.

תאיר איפרגן: אנחנו כמובן לא יודעים להגיד את זה עד הסוף, עד הקצה.

תאיר איפרגן: אנחנו נמצאים בשבוע האחרון של הבחינות הממלכתיות, של מועד ב', וסטודנטים עדיין ניגשים לבחינות.

תאיר איפרגן: אנחנו חוששים, וגם המכללות מאותתות, לעלייה בשיעורי הנשירה, לסטודנטים שלא מצליחים להדביק את הקצב.

תאיר איפרגן: יש סטודנטים שלא נשארו אפילו עד המבחנים, שעצם הלמידה המקוונת היה עבורם מאתגר מדי.

רם שפע: את יודעת לאמוד את ההיקפים?

תאיר איפרגן: לא.

תאיר איפרגן: אנחנו יודעים שבכל שנה רגילה זה 25%.

תאיר איפרגן: לא בטוח שזה יהיה גבוה יותר השנה, אבל לא נדע אם ה-25% האלה היה פוטנציאל לצמצם את מספרם השנה עם כל מיני מהלכים אחרים שאנחנו עושים.

תאיר איפרגן: אולי היינו אמורים לרדת בשיעורי הנשירה ובעצם ה-25% זה אמנם לא גידול אבל זה הדלתא.

תאיר איפרגן: אנחנו לא יודעים להגיד מספרים סופיים.

סמי אבו שחאדה: אני מבקש לשאול שאלה.

סמי אבו שחאדה: מה זה ה-25% האלה?

תאיר איפרגן: אחוז הנשירה במערכת בזמן רגיל הוא 25%.

תאיר איפרגן: זה האתגר שיש לנו.

תאיר איפרגן: אנחנו מנסים להתמודד איתו בכל מיני כלים.

תאיר איפרגן: אנחנו מפעילים כלים של כלכלה התנהגותית, יש לנו פרויקט גדול לצמצום נשירה שאנחנו מתכוונים לצאת איתו, בהנחה ויהיה תקציב המדינה.

תאיר איפרגן: האתגר של נשירה במערכת הזאת הוא אתגר שמאוד מעסיק אותנו בשגרה.

תאיר איפרגן: אל מול המעבר ללמידה מקוונת ואל מול האתגרים של להצליח להדביק את הקצב, אנחנו רואים שכבר עכשיו יש סימנים לכך שנהיה בעלייה בשיעור הנשירה מעבר לשגרה.

סמי אבו שחאדה: באיזה שלב בלימודים נושרים רוב התלמידים?

סמי אבו שחאדה: בהתחלה?

סמי אבו שחאדה: באמצע?

תאיר איפרגן: יש שני שלבים: בסמסטר הראשון, זה שלב ראשון, ששם יש איזו בעיה עם תהליך קבלת ההחלטות: בחרתי לא נכון, לא התכוונתי, זה שונה ממה שחשבתי, זה גדול עליי.

תאיר איפרגן: אנחנו בשלבים סופיים של בניית כלי התערבות, ביחד עם חברת קיימא של פרופ' דן אריאלי לכלכלה התנהגותית, להשפיע על הסטודנטים לבחור נכון יותר בתחילת שנת הלימודים את המגמה שבה הם רוצים ללמוד, זה נקודה אחת.

תאיר איפרגן: הנקודה השנייה שבה יש נשירה היא בתום שנה א', כי: זה גדול עליי, כי שרדתי איכשהו את השנה הזאת אבל אני לא יכול להמשיך עוד שנה.

תאיר איפרגן: פה אנחנו מאמינים שהרפורמה, שמגדירה ריבוד בלימודים – ריבוד אומר שבתום שנה א' אם אתה לא רוצה להמשיך, אם זה גדול עליך, כבד עליך, תוכל לעשות פרויקט גמר מצומצם ובחינה ממלכתית אחת ולצאת עם תעודת טכנאי מוסמך.

תאיר איפרגן: זה חידוש.

תאיר איפרגן: בעבר גם אם למדת שנה וחצי מתוך שנתיים, אם יצאת לפני הסוף יצאת בלי כלום.

תאיר איפרגן: עכשיו אחרי שנה, ששם אנחנו רואים גם נשירה, אם תעזוב לפחות תצא עם איזשהו דבר, יש ערך לשנה הזו, למדת משהו בשנה הזו.

תאיר איפרגן: אם תעשה פרויקט גמר מצומצם ובחינה ממלכתית תוכל לצאת עם תעודת טכנאי מוסמך ולתרום למשק.

תאיר איפרגן: אנחנו צריכים לעקוב ולראות האם יש בזה תרומה למשק כי זה חדש.

תאיר איפרגן: אלה האתגרים שלנו.

תאיר איפרגן: צמצום בשיעורי ההרשמה ללימודים.

תאיר איפרגן: אל מול כל מה שקורה במשק, הגידול ברישום במקומות אחרים והחל"ת, ו"אני יודע מה אני רוצה ללמוד, אני לא יודע, אני צריך לשנות מסלול חיים, כן או לא" – כל המורכבות הזו, אצלנו בסוף אנחנו רואים שחלה איזו הפחתה בשיעורי הרשמה ללימודים.

רם שפע: זה נתון מדאיג כמובן, אבל יחסית אפשר למדוד אותו ולעשות השוואה לשנה שעברה בשלב הזה לפני תחילת שנת הלימודים.

תאיר איפרגן: נכון.

תאיר איפרגן: אנחנו יודעים לומר שבשנה שעברה היינו סביב 6,700 ומשהו נרשמים והשנה אנחנו סביב 5,000.

תאיר איפרגן: אנחנו רואים איזשהו קיטון.

תאיר איפרגן: אנחנו לא יודעים עד הסוף באמת מה מספר הסטודנטים.

תאיר איפרגן: שנת הלימודים אמורה להיפתח ב-25 באוקטובר.

תאיר איפרגן: אנחנו מאפשרים רישום וזליגה ממערכות אחרות וייצוב המערכת עד 31 בדצמבר.

תאיר איפרגן: אז נוכל לנעול את המספרים ולראות מה קרה.

סמי אבו שחאדה: מה המשמעות של המספרים האלה?

סמי אבו שחאדה: כל הנרשמים מתקבלים?

תאיר איפרגן: 6,700 הנרשמים הם כאלה שעומדים בתנאי הקבלה ויכולים להתחיל את שנת הלימודים.

תאיר איפרגן: כמובן שלא כל הנרשמים מתקבלים.

סמי אבו שחאדה: כמה אתם יכולים לקבל?

תאיר איפרגן: תנאי הקבלה שלנו הם מלכתחילה נמוכים, ואם אין לך את תנאי הקבלה האלה יש לנו מסלול של מכינה טכנולוגית, שאתה יכול להשלים את תנאי הקבלה דרך מסלול המכינה.

תאיר איפרגן: אם חסר לך תנאי קבלה אחד אתה יכול להתחיל את שנת הלימודים הראשונה על תנאי, בלי תנאי הקבלה הזה, ולהשלים אותו במהלך הלימודים.

תאיר איפרגן: יש לנו המון אפשרויות כדי לאפשר לך כן להיכנס למערכת הזאת.

תאיר איפרגן: עדיין יש מכללות שבמגמות מסוימות, על תנאי הקבלה שלנו מייצרות תנאי קבלה נוספים מקשיחים וזה המנדט שלהם, יש להם עצמאות לעשות את זה.

תאיר איפרגן: לדוגמה מכללה בצפון במגמת אדריכלות מבקשת לעשות בחינה מינימלית בראייה מרחבית, תיק עבודות, כדי לא לבזבז לסטודנט את הזמן ואת שכר הלימוד שלו והמשאבים אם אין לו בכלל אוריינטציה או יכולת להתמודד עם המגמה.

תאיר איפרגן: זו דוגמה אחת.

תאיר איפרגן: בגדול, המערכת מאפשרת כניסה מסיבית מאוד אל תוכה.

תאיר איפרגן: ההתמודדות עם הלימודים והקשיים במהלך הדרך זה סיפור אחר.

תאיר איפרגן: כמובן שיש לנו אתגר של לימודים מעשיים מרחוק, שזה בלתי אפשרי, מעבדות וסדנאות.

תאיר איפרגן: המערכת הזאת, בין 30%–40%, תלוי במגמה, מתוכנית הלימודים זה זמן מעבדה וסדנאות והתנסות מעשית, שזה כמובן אתגר.

תאיר איפרגן: הלימודים לא יכולים להתנהל אלא פיזית.

תאיר איפרגן: אתגרי חיבור ולמידה מרחוק בקרב הסטודנטים – זה דבר שבטח עופר רימון אחר כך יתייחס אליו – גם אם אנחנו מזהים, והכלכלן הראשי עשה על זה סקירה ופרסם אותה, גם אם נצליח לתת ציוד קצה לכל הסטודנטים שלנו, בסוף יש סטודנט מן הפזורה הבדואית שאין לו בכלל תשתית אינטרנט כדי להתחבר.

תאיר איפרגן: האתגר הזה גדול מאוד.

תאיר איפרגן: התגברנו עליו בתקופה הקודמת, לא בתקופת הסגר אלא אחר כך, להביא את אותם סטודנטים פיזית למתנ"ס או למכללה הטכנולוגית ושם שהם ילמדו באופן מקוון מרחוק, אבל האתגרים רבים ואנחנו מנסים כמובן להתמודד איתם.

תאיר איפרגן: אנחנו נמצאים עכשיו לפני סגר.

תאיר איפרגן: אנחנו עדיין אמורים להתחיל ב-25 באוקטובר את שנת הלימודים.

תאיר איפרגן: אנחנו נמצאים לפני סגר כמו כל מדינת ישראל.

תאיר איפרגן: אנחנו בשיח עם משרד הבריאות להתקנת התקנות של צו בריאות העם (מוסדות חינוך).

תאיר איפרגן: בגדול, כל המערכת נמצאת עכשיו בחופשת סמסטר, למעט לימודי קיץ שחלק מן המכללות עשו למי שלא הספיק בסיבוב הקודם, או לחילופין למי שמלמד.

תאיר איפרגן: יש לנו תוכניות שמלמדות 17 חודשים רצוף ואז מוציאות את הסטודנטים עם דיפלומה.

תאיר איפרגן: הם נמצאים בלימודי קיץ והם ייאלצו לעבור ללמידה מרחוק.

תאיר איפרגן: המערכת די משומנת ומיומנת כבר בדבר הזה, אבל עדיין זה אתגר.

תאיר איפרגן: וכפי שאמרתי, אנחנו נמצאים בשבוע האחרון של הבחינות הממלכתיות של מועד ב'.

תאיר איפרגן: לזה כנראה השגנו אישור והחרגה ממשרד הבריאות, אבל עד שהתקנות לא יעברו כמובן לא נוכל להתייחס לזה ולהוציא הנחיות, כפי שאנחנו תמיד עושים, מוציאים הנחיות מסודרות למכללות.

תאיר איפרגן: לפני חודשיים הוצאתי הנחיות לכל המכללות, שמייצרות תרחישים אם לומדים רק מקוון באופן מלא מה עלינו לעשות, אם לומדים היברידי, גם מקוון וגם במכללה, או אם לומדים רק במכללה, כאשר לימודים רק במכללה כנראה תמיד יהיו תחת אותן הגבלות שהיינו בהן בחודשיים האחרונים של הסמסטר הקודם, שזה עד 50 סטודנטים בכיתה, מרחק של שני מטרים, מסכות וכולי.

תאיר איפרגן: הבחינות הן כמובן בהיקפים נמוכים יותר של משתתפים בתוך כיתה.

תאיר איפרגן: המכללות מאוד מקפידות על זה.

תאיר איפרגן: איפה שלא אז אנחנו כמובן בודקים את זה עד הקצה.

תאיר איפרגן: אנחנו מוציאים גם מפקחים מטעמנו לבדוק עמידה בכל הכללים ושמירה על בריאות הסטודנטים, שנראה לי שחשובה לכולנו, גם הסגל וגם הסטודנטים.

תאיר איפרגן: זהו, בגדול.

תאיר איפרגן: כמובן שאם יש עוד שאלות או התייחסויות – בשמחה.

רם שפע: אני מניח שיהיו עוד שאלות וגם שאלנו תוך כדי המצגת.

רם שפע: תאיר, תודה.

רם שפע: אני חייב להגיד – גם אמרתי את זה בהתחלה וגם את התייחסת לזה – שבהחלט המערכת הזאת במשך הרבה מאוד שנים הוזנחה בעיקר על ידי המדינה, בין אם בטעות ובין אם לא, אבל אני חייב להגיד שהכניסה שלך למערכת נתנה בשנים האחרונות רוח גבית משמעותית מאוד, צריך להגיד גם את זה, למרות האתגרים האדירים שכולנו מתמודדים איתם בכל המערכות.

רם שפע: בוודאי, כפי שאמרת, וגם אני התייחסתי לזה, ברור שמערכת שצריכה לייצר למידה מאוד מעשית תהיה לה שנה קשה, צריך לומר את האמת.

רם שפע: הרבה פעמים אנחנו יודעים לאתגר את משרדי הממשלה ונמשיך לעשות את זה, אבל בהקשר הזה אני רוצה להגיד לך את זה באופן אישי.

תאיר איפרגן: תודה.

רם שפע: תיכף יחזרו שאלות.

דלית שטאובר: אם מותר לי רק הערה קטנה.

רם שפע: דלית, תכננתי עוד רגע לתת לך לדבר.

רם שפע: את רוצה עכשיו?

דלית שטאובר: כן, רק הערה קטנה מאוד כי היא מתייחסת בדיוק לדברים שאמרת, על המקום של הממשלה.

רם שפע: דלית שטאובר היא יושבת-ראש מועצת ההנדסאים והטכנאים, חדשה יחסית, וכמובן גם מנכ"לית משרד החינוך לשעבר.

דלית שטאובר: אכן חדשה.

דלית שטאובר: קודם כול, אני מצטרפת לתודות לתאיר איפרגן על המהלכים שהיא מובילה.

דלית שטאובר: אני מבקשת לציין שהממשלה לא סיימה את מה שהיא הייתה צריכה לעשות ולא סיימה את תהליך החקיקה של החוק.

דלית שטאובר: אני מבקשת גם מוועדת הכנסת לוודא שהדברים מתבצעים והמהלך הזה מושלם.

דלית שטאובר: הדברים תקועים, וכל זמן שהחקיקה לא נגמרת לא ניתן לתקן תקנות, ואתם יודעים שעד שזה לא גמור זה לא גמור.

דלית שטאובר: אודה מאוד על עזרתכם בעניין.

רם שפע: לאיזו חקיקה את מתכוונת?

דלית שטאובר: חוק ההנדסאים והטכנאים.

דלית שטאובר: הוא הועבר להערות משרד החינוך ומשרד העבודה.

דלית שטאובר: התהליך שלו טרם הושלם.

דלית שטאובר: זה חשוב מאוד לצורך השלמת המערך.

רם שפע: תודה.

רם שפע: הערה חשובה.

רם שפע: אני מבטיח להתעמק בזה ולהבין איפה זה תקוע.

רם שפע: דלית, אחרי כן ארצה לשמוע התייחסות מרחיבה יותר.

רם שפע: נעבור למשרד החינוך, עופר רימון, בבקשה.

עופר רימון: שלום לכולם.

עופר רימון: אני רוצה להצטרף לדברים שאמרת לגבי תאיר איפרגן.

עופר רימון: הכניסה שלה לא רק שהיא פוש מדהים, מה שקורה במשרד העבודה, אלא גם שיתוף הפעולה בין המשרדים הרבה יותר טוב, יש אווירה טובה מאוד.

עופר רימון: אז אני מצטרף אל כל מילה שאמרת.

עופר רימון: וכך גם הכניסה של דלית שטאובר שקיבלה את המינוי, שהיא יושבת-ראש המועצה.

עופר רימון: לא ציינת את זה, דלית הייתה מנכ"לית משרד החינוך, היא מכירה את משרד החינוך טוב יותר מכולם.

רם שפע: ציינתי את זה.

עופר רימון: זה גם מייצר לנו יכולת לעשות עבודה טובה מאוד בין המשרדים בגלל שדלית שטאובר היא יושבת-ראש המועצה, היא מכירה היטב את משרד החינוך.

עופר רימון: היא מכירה ולומדת יותר על משרד העבודה באמצעות תאיר איפרגן.

עופר רימון: אני חושב שאנחנו בכיוון טוב.

עופר רימון: לצערנו היום אסף מנוחין, שמנהל אצלנו את התחום של טכנאים והנדסאים, לא נמצא.

עופר רימון: הוא יושב שבעה על מות אחותו.

עופר רימון: אני שולח מכאן תנחומים לו ולמשפחה.

עופר רימון: נמצא איתנו אבי בן דוד, עם הרבה מאוד ניסיון, שישלים את הדברים שלי.

עופר רימון: אני בהתחלה אתן סקירה כללית ואחר כך, אם זה בסדר מבחינתך, אבי בן דוד ישלים.

רם שפע: אין בעיה, בסדר גמור.

עופר רימון: אצלנו כיתות י"ג-י"ד הן המשך ישיר ללימודים של שלוש שנים, מ-י' ועד י"ב, של תלמיד בתיכון.

עופר רימון: למעשה התוכנית הזאת של י"ג-י"ד נולדה במקור מהצרכים של צה"ל – תלמידים מקבלים שנתיים דחיית גיוס ומשלימים לימודי טכנאים או הנדסאים ומתגייסים לצה"ל לתפקידים טכנולוגיים.

עופר רימון: בעשר השנים האחרונות במשרד החינוך אנחנו הרחבנו מאוד את המענים, גם לאוכלוסיות שהן לא ברות-גיוס לצה"ל, כי אמרנו שמענה שמשרד החינוך צריך לתת לא יכול להיות מענה סקטוריאלי, הוא צריך להיות מענה שלם.

עופר רימון: כך נכנסנו חזק מאוד גם לנושא החרדים, בנות חרדיות בעיקר – אבי ידבר על המהלך הזה מאוחר יותר – וגם כמובן לכל עולמות המיעוטים: בדואים, ערבים וכל האוכלוסיות הללו, שמאוד יקרות כמובן לליבנו.

עופר רימון: צריך להבין שבתיכון תלמיד שלומד מגמה, בין אם זה הנדסת תוכנה, בנייה ואדריכלות, רכב, ביוטכנולוגיה, כל מקצוע, בסוף מקבל, איך שלא תסובב את זה, טעימה ראשונית.

עופר רימון: מביאים אותו למצב של הבנה בסיסית במקצוע.

עופר רימון: נכון הדבר שבשנים האחרונות הכנסנו גם את נושא הסמכות וגם את נושא שילוב תלמידים בתעשייה, מה שמכניס עוד עומק למהלך, אבל רק בכיתה י"ג התלמיד מתפנה ללימודים מלאים, ארבעה או חמישה ימים בשבוע רק בתחום דעת אחד.

עופר רימון: זאת אומרת, אם הוא לומד אלקטרוניקה הוא לומד רק אלקטרוניקה.

עופר רימון: כמובן גם את המתמטיקה והכימיה או הפיזיקה שהוא צריך לצורך האלקטרוניקה אבל הוא לא לומד במקביל גם היסטוריה, תנ"ך וכן הלאה.

עופר רימון: אז זה התמקדות בלימודים.

עופר רימון: זה מבחינתנו גולת הכותרת של פיתוח בוגר מקצועי בתחום דעת.

עופר רימון: חשוב מאוד להבין שברגע שיש לנו בית ספר, כשיש במכללה גם את כיתות י"ג-י"ד אנחנו רואים אוטומטית את ההשלכה על הלימודים בתיכון בגלל שיש מורים יותר מקצועיים בבית הספר, יש יותר עומק, יש יותר שעות, אז הדברים תמיד נראים גם יותר טוב בתיכון.

עופר רימון: לכן אנחנו מאוד מעודדים את המהלך הזה של המשך לימודים לי"ג-י"ד.

עופר רימון: הכנסנו בשנים האחרונות הרבה מאוד חידושים, שינויים, תוספות.

עופר רימון: הראשון היה פרויקט טו"ב (טכנאים ובגרות), שהוא כבר לא חדש, הוא כבר ותיק, עוד מעט נחגוג לו בר מצווה.

עופר רימון: הרעיון של פרויקט טו"ב הוא לקחת תלמידים מכיתה ט' ולהביא אותם למצב שעד י"ב הם יסיימו לימודי טכנאות.

עופר רימון: כלומר הם לא מקבלים דחייה של שנה.

עופר רימון: הם מסיימים טכנאי עד סוף י"ב, וגם בגרות, ואם הם רוצים הם ממשיכים עוד שנה ל-י"ד.

עופר רימון: התוכנית הזאת חשובה מאוד מבחינתנו בגלל שיש לנו הרבה ילדים במערכת שמכיתה ט' מתחילים ללמוד באוניברסיטה, מסיימים 50% תואר ראשון עד סוף י"ב ואז מקבלים שנה דחיית גיוס ומשלימים תואר עוד לפני הצבא.

עופר רימון: אלה נחשבים התותחים של המערכת.

עופר רימון: יש מעט מאוד תלמידים כאלה באופן יחסי, וזו תופעה שהולכת וגדלה, יש 1,000 או 2,000 תלמידים כאלה.

עופר רימון: זו תופעה מדהימה שקורית, תופעה חברתית מדהימה, שאנחנו מאפשרים לילדים לנוע קודם.

עופר רימון: גם כאן אנחנו מאפשרים את אותו הדבר.

עופר רימון: נכון שזה לא תואר ראשון במדעי המחשב או בהנדסת חשמל ופיזיקה, ועדיין אלה תלמידים שקידמנו אותם, שיוצאים בסוף י"ב גם עם תעודת בגרות וגם עם תעודת טכנאי.

רם שפע: תתכנס.

רם שפע: פחות רקע.

רם שפע: את רוב הדברים אנחנו מכירים יחסית.

קריאה: תתכנס לאתגרים של פתיחת השנה.

עופר רימון: בסדר.

עופר רימון: תיכף אבי בן דוד ייתן לכם את המספרים.

עופר רימון: לקראת פתיחת השנה, לא רק בי"ג-י"ד, כל המערכת שלנו נערכת למצב של למידה מרחוק.

עופר רימון: במקרה יצא שאני אחראי גם על הלמידה מרחוק במשרד וגם על החינוך הטכנולוגי, אז מבחינתנו כל החינוך הטכנולוגי נכנס לאותו מהלך של למידה מרחוק.

עופר רימון: כמובן שיש קשיים אבל אנחנו יודעים לפתור אותם.

עופר רימון: לגבי מספרים – אבי, תשלים אותי כי אני רואה שהזמן קצר.

עופר רימון: אם יהיו לכם שאלות אענה אחר כך.

עופר רימון: אני רוצה לדבר על הפיילוט שאנחנו עושים עם צה"ל כי הוא לדעתי פורץ דרך.

עופר רימון: אנחנו לוקחים ילדים שיסיימו כהנדסאים במסגרת פרויקט טו"ב כבר בכיתה י"ג, ואז נשתמש בשנת דחיית הגיוס הנוספת שיש לנו, כי אנחנו יכולים לקחת עד שנתיים דחיית גיוס, ונאפשר לתלמידים להשלים תואר ראשון עוד לפני הצבא.

עופר רימון: המטרה שלנו להעלות את איכות התלמידים שבוחרים י"ג-י"ד בשנים הקרובות.

עופר רימון: יש טענה, ולצערי מוצדקת, שב-20 השנים האחרונות אנחנו רואים ירידה בפרופיל של התלמיד שבוחר בי"ג-י"ד.

עופר רימון: אנחנו רוצים להכניס פנימה פרופילים – כל התלמידים טובים בעינינו אבל אנחנו רוצים גם להעלות את הרמה בכניסה ולא רק ביציאה.

עופר רימון: אבי, בוא תשלים אותי.

רם שפע: תודה רבה, עופר.

רם שפע: אבי בן דוד, בבקשה.

אבי בן דוד: שלום.

אבי בן דוד: אני מטפל במיוחד בנושא של הרשמת תלמידים וגם עוקב אחרי ההתארגנות לקראת הלימודים בתש"ף ותשפ"א.

אבי בן דוד: המצב הוא זה, שלמעשה לקראת תשפ"א הייתה הרשמה רגילה, אפילו מוגברת במידה מסוימת, למרות הקורונה, מעל ל-1,000 תלמידים נוספים לעומת תש"ף, כאשר יש גידול משמעותי מאוד בתלמידות חרדיות.

אבי בן דוד: בגלל הכנסת טכנולוגיות חדשות בחלק מן המכללות הם הצליחו למשוך תלמידות גם למגמות שפעם היו פחות נפוצות בקרב הבנות: אלקטרוניקה וכך הלאה.

אבי בן דוד: בוודאי יש ביקוש רציני לנושא של חשבונאות.

אבי בן דוד: בזה יש אפילו עלייה של קרוב ל-500 תלמידות בתשפ"א.

אבי בן דוד: בנוסף להתארגנות להתמודדות עם הקורונה, כל המכללות מתמודדות די יפה, כאשר אצלנו הקושי הגדול הוא במגמות הטכנולוגיות, שצריך שם לשלב סדנאות של CNC, בקרה, סדנאות של תעופה, יש למשל מגמה חדשה של - - - ממוחשבת, רכב וכך הלאה.

אבי בן דוד: שם גם המכללות הצליחו, בשלב זה לפחות, להתמודד עם החלוקה של התלמידים לקבוצות קטנות יותר וגם שיוכלו להיכנס למערכת.

אבי בן דוד: הבעיה תתחיל עוד מעט כאשר יהיה סגר, או לא יהיה סגר.

אבי בן דוד: צריך להתחיל להתכונן לקראת הכנת הפרויקטים, וזה החלק הרציני ביותר.

אבי בן דוד: רוב הפרויקטים של הנדסאים הם פרויקטים מעשיים, זאת אומרת שהתלמידים צריכים לבנות מתקנים, צריכים להיכנס לסדנאות, צריכים לבנות ולשתף פעולה בין הקבוצות ולקבל הנחיה של מורים ומהנדסים, לעתים קרובות גם מהנדסים שנמצאים בתעשייה.

אבי בן דוד: אלה הדברים שיהיו כנראה קשים יותר לקראת התקופה הבאה.

אבי בן דוד: השנה, בתש"ף, היה לנו מזל, שלמעשה רוב הפרויקטים היו כבר בשלבי סיום בתקופת פברואר-מרץ כך שהבעיה הזאת לא הייתה כל כך משמעותית.

אבי בן דוד: אם תרצו לשאול עוד שאלות אשמח לענות.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: אני רוצה לשמוע את הצד של הסטודנטים.

רם שפע: נמצאת איתנו פה סגנית יושב-ראש התאחדות הסטודנטים, יולי הלל, שלום.

יולי הלל: בוקר טוב לכולם, שלום.

יולי הלל: תודה לרם.

יולי הלל: באמת מרגש שהסטודנטים ההנדסאים מקבלים את ההתייחסות השוויונית שהם צריכים לקבל.

יולי הלל: זו שיחה על אתגרים, אבל למרות שהמערכת הזאת סובלת מהרבה אתגרים לא פשוטים אגיד שגם מצד המכללות וגם מצד תאיר איפרגן ובכלל ההתגייסות של המערכת בחודשים האחרונים היא באמת באמת ראויה להערכה.

יולי הלל: חשוב להגיד את זה בפתח הדברים, דווקא בגלל שאנחנו אולי בשיחה קצת קשה.

יולי הלל: מבחינת הסטודנטים, החשש הכי גדול שלהם הוא איך השנה הבאה הולכת להיראות.

יולי הלל: בשונה מן הקורונה שתפסה אותנו בחודשים האחרונים, יש לנו פה הזדמנות להיערכות הרבה יותר טובה.

יולי הלל: אני רוצה להתחיל דווקא ממשהו הרבה יותר בסיסי שמדבר על ודאות.

יולי הלל: כולנו נמצאים בסיטואציה קשה מאוד של חוסר ודאות בחיים שלנו, וזה פוגש אותנו בכל הרבדים.

יולי הלל: דווקא פה יש הזדמנות שהיא לא כל כך מורכבת מצד המערכת ומצד המכללות, לייצר תשתית שאפשר להתחיל איתה את השנה בצורה הרבה יותר רגועה.

יולי הלל: עדיין ברבים מן המוסדות לא פרסמו מתווה איך השנה הבאה הולכת להיראות.

יולי הלל: כשאני אומרת "מתווה" אני לא מתכוונת להגיד רק מקוון או היברידי, כי זה לא אומר הרבה.

יולי הלל: נדרש פה מתווה שהוא הרבה יותר מפורט וסטודנט שקורא אותו מבין איך השנה הבאה שלו הולכת להיראות.

יולי הלל: זה חשוב מאוד, לא רק ברמת הוודאות אלא גם בסוף בהחלטות כלכליות שסטודנטים מקבלים, בהחלטה איפה הם הולכים לגור, האם חשוב להם לשכור דירה ליד הקמפוס או לא, איפה הם הולכים לעבוד, באיזו תצורה הם יכולים לעבוד.

יולי הלל: בסוף יש פה הרבה הרבה השלכות על הדבר הזה.

יולי הלל: אני באמת מצפה שהמתווים האלה ייצאו כמה שיותר מהר כדי שכולם יוכלו להיערך טוב יותר.

יולי הלל: צריכה להיות התייחסות גם לתוכנית ב', מה קורה אם ההגבלות יחמירו, אם נמשיך בסגרים, איך הדבר הזה ייראה אחרת.

יולי הלל: אני מקווה מאוד שלכל מכללה גם יש תוכנית ב' כזאת במגרה, שהיא יודעת להוציא אותה ברגע האמת, כי יש לנו פה הזדמנות להיערך ואנחנו צריכים לנצל אותה, שזה בעיניי הכי חשוב.

יולי הלל: אתייחס גם לסוגיה הכלכלית, שאני חושבת שהיא חשובה מאוד והיא נאמרה פה.

יולי הלל: זו מערכת שסובלת מתקצוב נמוך מאוד.

יולי הלל: אין לי ספק שעכשיו בקורונה, כפי שזה מעצים הרבה עוולות בחברה הישראלית, זה מעצים גם את האתגר בהשכלה הטכנולוגית, שהלימודים שם הרבה יותר מעשיים ודורשים הרבה יותר אבזור.

יולי הלל: בסוף הנוכחות הפיזית חשובה מאוד והמעבר לקפסולות והמעבר למערכים החדשים האלה דורש משאבים.

יולי הלל: המערכת צריכה את המשאבים האלה.

יולי הלל: אני מקווה מאוד שלמרות המציאות המעורערת וזה שאין פה תקציב, נמצא את הדרכים היצירתיות כן לפתור את כל מה שהמכללות צריכות כדי לפתוח את השנה בצורה הכי טובה.

יולי הלל: אגיד על הסטודנטים, שכולנו יודעים שיש אפליה מתמשכת במפעלי הסיוע שהמדינה משקיעה בסטודנטים ההנדסאים, בצורה באמת מחפירה.

יולי הלל: מדובר על קרן סיוע של 120 מיליון שקל שהמדינה שמה על הסטודנטים באקדמיה, ואילו אנחנו פותחים את השנה הבאה בתוך משבר קורונה עם 2 מיליון שקל בקרן סיוע.

יולי הלל: זה פשוט סכום שהוא בדיחה.

יולי הלל: אלה הסטודנטים שהכי צריכים את זה, מן הפריפריה החברתית והגיאוגרפית, סטודנטים שחשובים למשק הישראלי, במשבר צעירים חסר תקדים.

יולי הלל: כשאנחנו מדברים על צמצום אבטלה ומדברים על הכשרות מקצועיות – אלה באמת הסטודנטים הכי רלוונטיים כרגע לנושא הזה, וזה לא יכול לקרות.

יולי הלל: אנחנו לא יכולים לפתוח את השנה עם 2 מיליון שקל.

יולי הלל: זה פשוט בושה.

יולי הלל: אני יכולה להגיד מהנתונים שלנו מהסקר האחרון, אם אנחנו מסתכלים על הסטודנטים ההנדסאים, בערך 25%–29% מהם מקבלים מלגות לעומת האקדמיה שבה יותר מ-40% מן הסטודנטים מקבלים מלגות.

יולי הלל: כשאנחנו מסתכלים על המלגה הממוצעת, הסטודנטים ההנדסאים נמצאים בתחתית של התחתית, בממוצע של 4,000 שקלים למלגה.

יולי הלל: כאשר אנחנו מסתכלים על המכללות ועל האוניברסיטאות ביחד אנחנו מגיעים לממוצע שבין 9,000–11,000 שקלים למלגה לסטודנט.

יולי הלל: אלה פערים בלתי נתפסים.

יולי הלל: אני מקווה מאוד שהמערכת והמשרדים הרלוונטיים בממשלה ירימו את הכפפה הזאת כמה שיותר מהר ויפתרו את זה כדי שבסוף נסיים את השנים הקרובות עם מספר הבוגרים שאנחנו צריכים לסיים איתם ועם צעירים חדשים שנכנסים לשוק התעסוקה.

יולי הלל: זה מה שאני מקווה לראות.

רם שפע: תודה רבה, יולי, גם על ההקשר הרחב של קונטקסט כללי של מצב הצעירים בישראל.

רם שפע: אנחנו עוד נדון בזה פה בצורה מרחיבה יותר.

רם שפע: בהקשר של המלגות, עופר רימון, ככל שאני מבין ה-2 מיליון שקל שיולי הלל דיברה עליהם זה הרי לא הכול.

רם שפע: אנחנו צריכים להגיע לאזור 5 מיליון שקל.

רם שפע: יכול להיות שלא כל המלגות הגיעו, גם בתש"ף ובוודאי לקראת תשפ"א?

עידו חגאי: ה-2 מיליון שקל שעליהם יולי הלל מדברת הם של מה"ט.

רם שפע: עידו חגאי, מנכ"ל המכללה הטכנולוגית כנרת, בבקשה.

עידו חגאי: אתייחס רק למלגות.

עידו חגאי: אנחנו מכללות שבחלקן יש גם הנדסאים של מה"ט וגם כיתות י"ג-י"ד.

עידו חגאי: בתש"ף הסטודנטים היחידים במדינת ישראל שלא קיבלו מלגות, למרות שהם הגישו בקשות, הם 1,700 סטודנטים של כיתות י"ג-י"ד.

עידו חגאי: הסטודנטים של מה"ט, הודות להתאחדות הסטודנטים הארצית, קיבלו בימים אלה את המלגות ביחד עם הסטודנטים האקדמיים.

עידו חגאי: י"ג-י"ד לא קיבלו.

עידו חגאי: זה 5 מיליון שקלים.

עידו חגאי: זה פרוצדורות של תקציב מדינה.

עידו חגאי: לא יכול להיות דבר כזה.

עידו חגאי: אלה סטודנטים מן הפריפריה החברתית, שחלקם עוברים לגור במקומות אחרים, שוכרים דירות.

עידו חגאי: המדינה שכחה אותם.

עידו חגאי: חלקם ב-י"ד כבר משרתים בצבא אבל הבור התקציבי שלהם נשאר.

עידו חגאי: לא יכול להיות שמדינת ישראל מזניחה אותם.

רם שפע: תודה, עידו, על ההרחבה.

רם שפע: דלית שטאובר, קודם התייחסת במשפט אבל אני רוצה לשמוע התייחסות רחבה יותר שלך.

רם שפע: בבקשה.

דלית שטאובר: שלום לכולם.

דלית שטאובר: אני מודה מאוד ושמחה על הדיון.

דלית שטאובר: אבקש מחבר הכנסת רם שפע לזמן דיון על האתגרים של הנדסאים וטכנאים באופן כללי ולא רק אלה שקשורים לתחילת שנה.

דלית שטאובר: יש המון הזדמנויות, יש המון אתגרים והמון אפשרויות שנפתחות עכשיו, כולל בחלון ההזדמנות הזה של תקופת הקורונה.

דלית שטאובר: אני רוצה להתייחס למספר נקודות כדי לא לחזור על דברים שנאמרו על ידי תאיר איפרגן ועל ידי עופר רימון ואבי בן דוד.

דלית שטאובר: דווקא בזמן הקורונה, כשיש כל כך הרבה אנשים מובטלים וצרכי המשק כל כך ברורים לנו, החסר המאוד מאוד משמעותי של אלפי ידיים עובדות שנוגעות למקצועות של טכנאים והנדסאים, יש כאן הזדמנות ופוטנציאל בלתי רגיל למוביליות חברתית, לשיפור השתכרות לאוכלוסיות מגוונות מאוד, אם זה אוכלוסיות חרדיות, אם זה אוכלוסיות נשים שיכולות להיות מופנות – תאיר הזכירה רק במילה את נושא החשמל אבל יש עוד נושאים רבים נוספים – וכמובן אוכלוסיות מן החברה הערבית ומפריפריה חברתית וגיאוגרפית.

דלית שטאובר: יש כאן הזדמנות בלתי רגילה לשכר.

דלית שטאובר: נשמח להציג לכם בהזדמנות כמה מרוויח טכנאי והנדסאי צעיר שמשתלב בעבודה לעומת אקדמאי.

דלית שטאובר: כל הנושא של המעמד ושל המיתוג של הנדסאים וטכנאים דורש חשיבה מחודשת של הממשלה.

דלית שטאובר: לא מספיקה רק החקיקה.

דלית שטאובר: אנחנו צריכים לעשות מהלך שיעשה תיקון לעוול ארוך-שנים שנגרם להכשרה של המקצועות הטכנולוגיים שאינם נחשבים יוקרתיים והייטק אלא יותר לואוטק.

דלית שטאובר: אנחנו יודעים כמה הפוטנציאל בהם עצום.

דלית שטאובר: זה מבחינה כללית.

דלית שטאובר: מבחינת המערכות שלנו, כפי שאתם מבינים, האתגר המאוד מאוד משמעותי השנה הוא האתגר של הגמישות.

דלית שטאובר: אנחנו מתנהלים בתוך אי-ודאות, פותחים את השנה כשאנחנו לא יודעים אם התאריך הזה עדיין יהיה בתוך סגר או פחות בסגר.

דלית שטאובר: כרגע כולם נערכים ללמידה מרחוק.

דלית שטאובר: יש הרבה גמישות שבשלב זה מתאפשרת לשינוי בתוכניות הלימודים ולהקדמה של חומרים תיאורטיים, אבל בסופו של דבר, כפי שנאמר כאן, יש מעבדות מעשיות, יש פרויקטים ואנחנו נצטרך להיות מאוד יצירתיים ומאוד מאוד גמישים בהתאם להתפתחות של התופעות וכמובן בהלימה להנחיות שייצאו לגבי מה מותר ומה אסור.

דלית שטאובר: כל זה מאוד מאתגר אותנו להיערכויות קצרות-טווח.

דלית שטאובר: יולי הלל התייחסה לצורך להיערך.

דלית שטאובר: הסוגיה של נשירה היא אתגר עצום בפתיחת השנה הזאת, מעבר לאתגר הרגיל, ודווקא פה צריך לשים מאוד מאוד לב.

דלית שטאובר: קודם כול, הדבר הראשון כמובן הוא מה שצוין פה עכשיו, היעדר תמיכה כלכלית נדרשת, במיוחד במשבר כל כך גדול, כשהרבה אנשים נדרשים בכלל לעזוב כל תהליך של למידה ולתמוך במשפחות.

דלית שטאובר: צריך לשים פה מאוד מאוד לב.

דלית שטאובר: אני לא יודעת אם אנשים מודעים מה ההפסד למדינה בשל נשירה כזאת מתהליך, כמה כספים יורדים לטמיון.

דלית שטאובר: הרבה יותר כלכלי לתמוך באנשים האלה בזמן אמת מאשר שנאסוף אותם אחר כך מן הקרשים כשהם נפלו.

דלית שטאובר: אז כל נושא הסיוע הכלכלי צריך לקבל מיקוד עכשיו בתחילת השנה.

דלית שטאובר: גם נושא תגמול המכללות, שתאיר איפרגן ציינה, של 800 ומעלה, אני חושבת שבמיוחד בשנה הזו מחייב חשיבה נוספת.

דלית שטאובר: יש מקומות פריפריאליים שנרשמים בהם קבוצות קטנות, במכללות קטנות יותר, אבל בשל אחוז הסמכה גבוה מאוד, ולאו דווקא המכללות, לפעמים בצורה אחרת של מקומות עבודה וכולי כפי שאנחנו יודעים, בכל מקום שבו אחוז ההסמכה גבוה לדעתי אנחנו צריכים לשקול מחדש אם לתקצב ולתגמל.

דלית שטאובר: יש בעיניי, מצד אחד, הרבה מאוד אתגרים, ומצד שני הרבה מאוד הזדמנויות, שהן נושא הרבה יותר רחב ומערכתי מאשר האתגרים של פתיחת השנה הזאת ושהם משותפים להרבה מאוד מוסדות.

דלית שטאובר: הייתי מבקשת שבהמשך, כשקצת תתפנו מכל מה שמציף אתכם עכשיו בפתיחת השנה בכל המוסדות, נמצא זמן לדיון מיוחד שנוכל להקדיש לכל מה שקורה היום בכל התחומים האלה, עם כל השותפים.

רם שפע: דלית, תודה רבה.

רם שפע: אני לחלוטין מצטרף לדברים שלך.

רם שפע: יצא לי ללוות את המערכת הזאת במשך כמה שנים מקרוב יחסית, כמובן לא כמוכם.

רם שפע: אין שום ספק שההיערכות לפתיחת שנה זה נושא הרבה יותר קטן מן האופן שהמדינה צריכה, שוועדת החינוך וגם משרדי הממשלה בכלל צריכים להתייחס לצורך האדיר בשינוי המבני.

רם שפע: אני לא אומר מבני לגבי האופן שהם מתנהלים אלא מבני בתודעה הציבורית, איך מתייחסים להשכלה הטכנולוגית, בכלל להכשרה, לטכנאים, לחלק שלהם במשק.

רם שפע: דיברת על שכר – פרט למי שמתעסק בזה אף אחד לא מבין את זה.

רם שפע: אם חבר'ה בני 22, 23, 24 היו מבינים שכאשר הם מחפשים תעסוקה משמעותית יש סיכוי טוב שליד הבית שלהם יש מכללה שיכולה לתת להם את זה אולי היינו רואים מספרים הרבה יותר גדולים של אנשים שבאים ללמוד במוסדות שלכם ולא רצים לאקדמיה לכל מיני תארים כלליים.

רם שפע: אמרתי את זה מתחת לכל עץ רענן בשנים האחרונות.

דלית שטאובר: לפני שנתיים וחצי או שלוש שנים כתבתי נייר למשרד העבודה, לד"ר רינת, על קידום נשים לכיוון מקצועות צווארון כחול.

דלית שטאובר: הפוטנציאל פשוט עצום אבל ללא קמפיין – היעדר המודעות זועק לשמיים ואנחנו צריכים לתקן פה עיוות שנוצר במשך שנים, באשמת כולנו.

דלית שטאובר: הוא יכול למנף מאוד את המדינה, את הכלכלה והרבה מאוד אוכלוסיות שיכולות להרוויח שכר מכובד ולתרום למשק.

רם שפע: מסכים בהחלט.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: חשוב מאוד מאוד.

רם שפע: נמצאת איתנו ד"ר יוכי פנחסי אדיב, מנהלת המכללה באריאל, שלום לך.

יוכבד פנחסי אדיב: שלום.

יוכבד פנחסי אדיב: נתחיל בברכות.

יוכבד פנחסי אדיב: קודם כול, בהחלט ברכות לרם שפע על הובלת הדיון.

יוכבד פנחסי אדיב: אני חושבת שמתוך תהליך העבודה שלנו יחד לאורך השנים וההיכרות שלו עם המערכת הזו שנקראת השכלה טכנולוגית ומכללות טכנולוגיות וכל נושא הרפורמה, שתיכף נתמקד בהם, אני חושבת שרם שפע עשה תהליך.

יוכבד פנחסי אדיב: אני שמחה מאוד על המקום שבו אתה נמצא ובהחלט מוביל את הדיון הזה, שאני חושבת שמעולם לא נערך בתחילת שנה.

יוכבד פנחסי אדיב: אין ספק, בשיחה מאחורי הקלעים, היינו שמחים שדיון כזה יהיה גם מתוך מערכת של ההשכלה הגבוהה בקטגוריה כזו, אבל אתה יודע, אנחנו מתחילים מפה ויכול להיות שבשנים הבאות אנחנו עוד יותר נתקן.

רם שפע: רק התחלנו, מה שנקרא.

יוכבד פנחסי אדיב: בכל מקרה, תודה רבה.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו רואים במערכת הזו השכלה גבוהה ובהחלט קידום של סטודנטים, אבל יש לנו עדיין סוגיות רבות שנמצאות לפנינו.

יוכבד פנחסי אדיב: נותר לי קודם כול להתחבר מאוד למה שיולי הלל אמרה.

יוכבד פנחסי אדיב: היא מייצגת כאן את הצד הסטודנטיאלי, אבל הצד הסטודנטיאלי נמצא נכון להיום בחוסר ודאות מוחלט לגבי מה שהולך לקרות לו בשנה הבאה.

יוכבד פנחסי אדיב: דרך אגב, זה מאפיין עוד מערכות, אבל במיוחד את המערכות של המכללות הטכנולוגיות, כאשר סטודנטים יודעים בסופו של דבר שהלימודים הם מעשיים.

יוכבד פנחסי אדיב: רוב הלימודים שלנו מעשיים ולכן אין ספק שהיתרון או כל דבר אחר שמוביל את המערכת הזאת לבחור דווקא לימודים טכנולוגיים הם דווקא הנגיעה, המעבדות, המעשיות, שאנחנו יודעים מה יקרה לאותו סטודנט.

יוכבד פנחסי אדיב: אם אנחנו מדברים על התקדמות קדימה לתוך שוק התעסוקה או לתוך שוק לימודים נוספים, מדובר בעצם על אותן יכולות ומיומנויות שסטודנט מקבל בתוך המכללות.

יוכבד פנחסי אדיב: אלה לא מקצועות של לוח וגיר.

יוכבד פנחסי אדיב: אלה מקצועות של מעבדות משוכללות, אלה מקצועות של סטודיו, מעבדות, נגיעה בידיים.

יוכבד פנחסי אדיב: זה מאוד מותאם, ואנחנו שם.

יוכבד פנחסי אדיב: אני חייבת לציין, אנחנו פה בפתיחת שנת הלימודים, עם המון התרגשות ועשייה גדולה שנעשתה על ידי מה"ט.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו מכללות שכפופות למה"ט, למשרד העבודה.

יוכבד פנחסי אדיב: חלקנו גם עובדים מול משרד החינוך.

יוכבד פנחסי אדיב: בסופו של דבר נעשה פה תהליך.

יוכבד פנחסי אדיב: משבר הוא משבר.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו נקלעים לסוג של סיטואציה, שלמדנו אותה מהר מאוד.

יוכבד פנחסי אדיב: אני חייבת לציין שבמהלך סמסטר ב' המכללות עשו תהליך מעבר ללימודים מהיר מאוד.

יוכבד פנחסי אדיב: יש מכללות שלא היו להן שום ערכות.

יוכבד פנחסי אדיב: באופן מידי קנו, יצרו איזו פלטפורמה לימודית.

יוכבד פנחסי אדיב: היא כמובן נתמכה גם על ידי מה"ט ששכלל את עצמו, רץ מהר מאוד, יצר תוכנות ויכולות לימודיות למרצים.

יוכבד פנחסי אדיב: הוא עושה את זה עד היום, כלומר כל הזמן יש פה התקדמות של ידע.

יוכבד פנחסי אדיב: אבל בואו, זום וללמוד מרחוק וכל התהליכים האלה זה בסדר, It's nice to have, יכול להיות שזה יהיה למאות הבאות.

יוכבד פנחסי אדיב: לעולם שלנו של הנדסאים זה מאוד מאוד בעייתי.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו מדברים פה על אחוזי נשירה, אנחנו מדברים על עניין של בחינות.

יוכבד פנחסי אדיב: אבל עוד לפני הכול, עוד לפני שנאמוד את הנזקים שכבר קיימים לנו במערכת, לשנייה נדבר על מה קורה אצלנו במהלך השבועות הקרובים, שאנחנו או-טו-טו כבר נכנסים לסגר ואתם מבינים שזו פגיעה אמיתית בתוך המערכות שלנו.

יוכבד פנחסי אדיב: אלה מערכות שכרגע מתכווננות לתחילת לימודים, אנחנו נמצאים בשיא העשייה, והנה יש לנו סוג של ברקס בתוך המערכות האלה.

יוכבד פנחסי אדיב: אז לצד ברכות, ובאמת עשייה יפה, עניין של רפורמה שגובשה ב-2018 ויצאה אל הפועל, אני רק קצת רוצה לקרר את האווירה.

יוכבד פנחסי אדיב: המערכות של עולם ההנדסאים, של מכללות טכנולוגיות, הן מערכות שספגו נזקים כבר לאורך שנים.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו יודעים את זה, אמרה את זה כאן תאיר איפרגן בצורה מפורשת מאוד, אמרה את זה דלית שטאובר בצורה מפורשת מאוד, אנחנו אומרים את זה וצועקים את זה בכל מקום.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו יודעים שהמערכת הזו – הרפורמה הזאת היא סוג של התחלה, היא התחלה של טיפול, היא משהו המשכי שהתחלנו ב-2013.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו מבינים שאנחנו יוצרים מנות כלשהן לתוך המערכות שלנו.

יוכבד פנחסי אדיב: אבל בואו נסתכל על הנתונים.

יוכבד פנחסי אדיב: 425 מיליון שקל הם לא בבסיס התקציב.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו מדברים על סדר גודל של 200 מיליון שקל בבסיס התקציב ועוד סכום שהוא חד-פעמי לטובת תשתיות למערכות האלה.

יוכבד פנחסי אדיב: בעולם המקביל, בעולם האקדמי המערכות זוכות לתקציבי ענק לאורך השנים.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו כרגע מנסים לרוץ לאורך ציר הזמן, הטכנולוגיה הגבוהה שצריכה להתרחש פה לטובת הסטודנטים שלנו.

יוכבד פנחסי אדיב: זאת אומרת, המערכת הזאת, הרפורמה היא באמת חלקית.

יוכבד פנחסי אדיב: התקציבים הם קטנים יחסית לעומת מה שבאמת המערכת הזאת צריכה.

יוכבד פנחסי אדיב: אבל אין ספק, הם מנהלים אחראים מאוד שעובדים ביחד עם הרגולציה שלהם.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו מבינים שכדאי לנו לייצר את הכסף שיגיע כרגע אל תוך המערכת.

יוכבד פנחסי אדיב: אבל השאלה היא גם אם הוא מגיע.

יוכבד פנחסי אדיב: בואו נראה איך הוא מגיע.

יוכבד פנחסי אדיב: קודם כול, רוב הכסף, 200 מיליון שקלים, ציינה את זה פה תאיר איפרגן בצורה מאוד מובהקת, מגיע ברובו למכסות.

יוכבד פנחסי אדיב: יש כאן סטודנטים במערכת, בערך שליש מן הסטודנטים עדיין לא מתוקצבים במערכת.

יוכבד פנחסי אדיב: כאשר אנחנו מדברים על תוספת של 200 מיליון שקלים, בעקבות אותה רפורמה, רובה מגיע קודם כול להשלמת מכסות.

יוכבד פנחסי אדיב: מי שמגיע ל-800 מקבל.

יוכבד פנחסי אדיב: יש כאן מערכות גדולות מאוד שלא תראו אותן מקבלות.

יוכבד פנחסי אדיב: זו הרפורמה.

יוכבד פנחסי אדיב: בואו נסתכל ונדע שבסופו של דבר יש פה מהלך שלא מתקצב את כל הסטודנטים בתוך המערכות, מה שעלול לפגוע לאורך הזמן גם במערכות שהן גדולות והן יציבות.

יוכבד פנחסי אדיב: הן יציבות אבל לא לאורך זמן.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו צריכים לטפל בזה.

יוכבד פנחסי אדיב: רוב הכסף בעצם הולך למכסות, ומה שנשאר מתחיל להיכנס אל תוך מערכת של תקצוב נוסף.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו עדיין קיימים בפער גדול מאוד מול מערכות מקבילות לנו.

יוכבד פנחסי אדיב: מצד אחד, נציגי משרד החינוך שיושבים מולנו, ואנחנו יודעים שהתקצוב של סטודנט הרבה יותר גבוה והפרופיל שלפיו הסטודנט מקבל את התקצוב, או המכללה מקבלת בעבור אותו סטודנט, שונה לגמרי ממה שקורה במה"ט.

יוכבד פנחסי אדיב: זה דבר אחד.

יוכבד פנחסי אדיב: חלק מן הכספים כמובן חוזרים למשרד האוצר אם הם לא ממומשים על פי איזה תקנון או נוסחה.

יוכבד פנחסי אדיב: מן הצד השני, המערכת האקדמית, שאנחנו כל כך מדברים עליה כהשכלה גבוהה ואנחנו אומרים שלסטודנט צריכה להיות – בדיוק כפי שתאיר איפרגן ייצגה כאן, היא אומרת: האם יש לו סל אפשרויות?

יוכבד פנחסי אדיב: או שהוא יעבור למערכת האקדמית, יכול להיות שהוא ילמד לימודים שבקצה אין להם שום ממשק לעולם התעסוקה, מה שלא קורה בכלל בעולם של הנדסאים וטכנאים שמאוד נדרשים למערכת.

יוכבד פנחסי אדיב: פה אנחנו מוצאים את עצמנו לצד טכנולוגיה גבוהה שאנחנו צריכים להדביק אותה, תשתיות נכונות שאנחנו צריכים להדביק אותן, מרצים שעדיין חלק מן הכספים לא מגיעים, אז הנה אנחנו לא מצליחים להדביק את הצרכים.

יוכבד פנחסי אדיב: זאת אומרת, אנחנו נמצאים בפער גדול מאוד.

יוכבד פנחסי אדיב: אני מצטערת כך לצנן קצת את האווירה ואת החגיגה אבל הרפורמה מצד אחד מביאה איתה המון דברים טובים, שמים אותנו על השולחן, ומצד שני היא לא מספקת, היא לא תספק.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו נמצאים כרגע בפער גדול מאוד מן המערכות.

יוכבד פנחסי אדיב: אוסיף עוד דבר אחד.

יוכבד פנחסי אדיב: לא רק שיש לנו חוסר ודאות ולא רק שאנחנו נמצאים בפער, אנחנו את תחילת השנה לא יודעים איך לבצע.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו נמצאים כרגע בכספים שצריכים להגיע אלינו מתוך תקציב שוטף, שכרגע נמצא בסימן שאלה.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו נמצאים באמצע ספטמבר.

רם שפע: יש לכם תשובות ממשרד האוצר איפה נמצא הכסף ומה קורה עם זה?

יוכבד פנחסי אדיב: רגע, תן לי להשלים את הצגת הנושא כי לא כולם מודעים למה שקורה.

יוכבד פנחסי אדיב: קודם כול, אנחנו כרגע ב-15 בספטמבר.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו כרגע לא רואים איך הכסף מגיע בתחילת השנה, איך נמלא את ההתחייבויות שלנו.

יוכבד פנחסי אדיב: הוועדה חייבת ללחוץ על משרד האוצר.

יוכבד פנחסי אדיב: אשמח מאוד לשמוע בשורות כי אנחנו את תחילת השנה לא יודעים איך לבצע.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו לא ניקח את ההתחייבויות עלינו.

יוכבד פנחסי אדיב: דבר שני, לפני שאתה מתייחס למשרד האוצר, יש עוד נקודה שצריך להתייחס אליה שנוגעת למשרד האוצר, בואו נדבר לרגע על תקציבים של התנהלות בתקופת הקורונה.

יוכבד פנחסי אדיב: מאחר והמערכת הזאת לא משופעת בתקציבים ויש לה חסרים איומים, כפי שהצגתי קודם, כדי לממש לימודיים פרונטליים – ודיברנו על לימודים מעשיים וכניסה לתוך מעבדות, ודיברנו על כך שהזום הוא לא חזות הכול – אז המערכות האלה צריכות להשקיע בשעות מעשיות, לייצר קפסולות, כפילות של שעות, כפילות של מיקומים, כפילות של ציוד.

יוכבד פנחסי אדיב: מי ישלם בעבור זה?

יוכבד פנחסי אדיב: מאיפה נביא את השעות האלה?

יוכבד פנחסי אדיב: למה לא מגיע למערכת הזאת, שלא משופעת בכספים, למה לא מייצרים כאן סוג של תקציב חירום לקורונה?

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו כרגע נמצאים בפתיחת שנת הלימודים, שדרך אגב אוקטובר לא ייראה אחרת, אנחנו מכירים את זה.

יוכבד פנחסי אדיב: לא רק תהיה קורונה אלא תופיע גם שפעת.

יוכבד פנחסי אדיב: זאת אומרת שכרגע המערכות יודעות מה הולך לקרות החל מאוקטובר ואנחנו לא רואים שום רוח נושבת מן הצד של משרד האוצר ושל המערכות המפוקחות, שאומרים: אנחנו הולכים לשפות אתכם בתקציבים נוספים כדי שתוכלו לעמוד ביעדים שלכם לטובת הלימודים של הסטודנטים.

יוכבד פנחסי אדיב: אם אפשר להתייחס לשתי הנקודות האלה אשמח מאוד, ואז אוסיף לך עוד נקודה אחת, דווקא מן המקום שלך כיושב-ראש התאחדות הסטודנטים לשעבר.

יוכבד פנחסי אדיב: כשאנחנו מדברים על מוביליות חברתית, נוסיף פה עוד נושא אחד: האם אנחנו יודעים שסטודנטים שנכנסים למערכת, שבוחרים אותה, אל מול מערכת אקדמית, זאת אומרת בתוך תהליך הבחירה, אם הוא מגיע והצלחנו לייצר ממנו סטודנט, ולאחר מכן מה שנקרא מוביל בחברה הישראלית ועובד, האם אנחנו יודעים שקיימת לו תקרת זכוכית ברורה מאוד אם הוא לא הגיע עם סף הבגרות המלאה אל תוך מערכת?

יוכבד פנחסי אדיב: סטודנטים כאלה למעשה לא יכולים להמשיך לתואר אקדמי.

יוכבד פנחסי אדיב: זה נשמע הגיוני, שסטודנט שלמד כ-2,000 שעות בתוך מערכת של מכללה טכנולוגית, במידה והוא הגיע ועבר את כל המסכת היפה הזאת של הלימודים ועמד בבחינות מה"ט, ואפילו סיים כמצטיין, הוא לא יוכל להמשיך בתוך מערכת אקדמית?

יוכבד פנחסי אדיב: הוא יצטרך לחזור ולהשלים בגרויות או מכינות אוניברסיטאיות.

יוכבד פנחסי אדיב: אני מרימה לכם להנחתה, התאחדות הסטודנטים.

יוכבד פנחסי אדיב: תבינו שזה מצב הסטודנטים שלנו.

יוכבד פנחסי אדיב: זו תקלה איומה שקורית כאן

יוכבד פנחסי אדיב: בתוך המערכת ואני מבקשת מאוד שוועדת החינוך תטפל גם בנושא הזה.

רם שפע: יוכי, תודה רבה.

רם שפע: חברת הכנסת אורלי פרומן שאלה אם לא מכירים בלימודי ההנדסאים.

רם שפע: אני יכול לענות, אבל את מוזמנת להתייחס בקצרה לשאלה כמה מכירים ולמה, כדי שכולם יידעו.

יוכבד פנחסי אדיב: לא מאפשרים לו להמשיך לתואר אקדמי.

יוכבד פנחסי אדיב: לא רק לא מכירים אלא לא מאפשרים לו בכלל את ההמשכיות.

דלית שטאובר: אם אין לו בגרות מלאה הוא לא יכול להתקבל לאקדמיה.

דלית שטאובר: זו לקונה מאוד מאוד חשובה שצריך לטפל בה, כי גם אחרי שהנדסאי למד מאות שעות ורכש השכלה משמעותית מאוד, אני חושבת שלהסתכל אחורה על מה שהיה כשהוא היה תלמיד י"ב זה קצת מגוחך לאור מה שהוא למד.

דלית שטאובר: זה מצריך בחינה מחודשת כדי לאפשר באמת איזו מוביליות, שנתקעת כרגע והיא דורשת חשיבה מחודשת.

אורלי פרומן: כלומר אדם עם תואר הנדסאי או טכנאי כשמגיע לאוניברסיטה - - -

דלית שטאובר: הוא צריך להשלים בגרות.

דלית שטאובר: הוא צריך עכשיו ללכת להיבחן ב-4 יחידות מתמטיקה, להשלים את הבגרות, או לעשות שנת מכינה, כאילו כל מה שהוא למד לא נחשב.

דלית שטאובר: בתוך לימודי הנדסאות יש הרי מתמטיקה, יש הרבה מאוד חומר.

דלית שטאובר: זה דורש חשיבה חדשה.

רם שפע: זה דיון סופר משמעותי.

יוכבד פנחסי אדיב: זה עוד פעם חלק מן המיתוג, חלק מן המעמד, כל מה שאנחנו עובדים עליו.

יוכבד פנחסי אדיב: כסף לצד מיתוג.

רם שפע: זה הרבה מעבר למיתוג.

רם שפע: זה כל התפיסה הציבורית.

רם שפע: כמי שיצא לו לשבת במועצה להשכלה גבוהה ולנסות לשכנע את חברי המל"ג איך נכון שאנחנו כמל"ג נתייחס לבוגרי ההשכלה הטכנולוגית, גם הם שבויים באותן קונספציות, זו הסיבה.

רם שפע: זה לא רק מיתוג של שתי פרסומות בטלוויזיה או ברדיו.

רם שפע: זה משהו הרבה יותר עמוק בחברה.

אורלי פרומן: עוד השלמה לשאלה הקודמת שלי: אם לאותו אדם יש תעודת בגרות מלאה ותואר טכנאי או הנדסאי והוא מגיע לאוניברסיטה כדי להשלים לתואר ראשון, מוכרים לו הלימודים?

אורלי פרומן: הוא מקבל נקודות זכות על סמך לימודיו אצלכם?

אורלי פרומן: או שצריך להתחיל את התואר מחדש באותו תחום?

דלית שטאובר: כל אקדמיה רשאית להכיר בלימודים קודמים של מוסד אקדמי.

דלית שטאובר: זה כבר סיפור בפני עצמו, אלה שאלות חשובות מאוד להמשך.

דלית שטאובר: לכן ביקשתי שיהיה דיון שיפרוס את כל האתגרים שלנו.

דלית שטאובר: אם נעבוד בידיים שלובות ביחד עם חברי הכנסת ועם הוועדה בנושא הכל כך חשוב הזה למדינה קודם כול, מעבר לכל כך הרבה אנשים שיכולים לשנות את כל איכות החיים שלהם אז יש כאן הזדמנויות אדירות.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: אנחנו מתקרבים לסיום.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו רוצים תשובות מן האוצר.

יוכבד פנחסי אדיב: אנחנו כרגע עומדים לפני פתיחת שנת הלימודים.

רם שפע: תוך כדי הדיון אנחנו מנסים להעלות את נציגי משרד האוצר על הקו.

רם שפע: נראה לי שבינתיים ללא הצלחה.

תאיר איפרגן: אגיד שאנחנו בשיח מתקדם מאוד.

תאיר איפרגן: אם אביעד יצליח לעלות – מעולה.

תאיר איפרגן: אם לא – אני אגיד את מה שהמכללות כבר יודעות, וזה המצב כרגע.

תאיר איפרגן: השר שלנו גם שלח להם מכתב.

תאיר איפרגן: השר שלנו ממש מעורב בזה, השר איציק שמולי.

תאיר איפרגן: הוא פנה בנושא לשר האוצר ישראל כץ.

תאיר איפרגן: אנחנו פועלים מול משרד האוצר בכל הערוצים כדי לייצר ודאות למערכת הזו ולקבל את התקציבים שאמורים להיות מועברים בפתיחת השנה.

תאיר איפרגן: אבל אתם מכירים את זה שאין תקציב מדינה.

רם שפע: אבל בתוך התקציב שהועבר עכשיו, שיעבור בתקווה וגם יגיע תיכף לוועדת הכספים.

תאיר איפרגן: בואו נחלק את זה.

תאיר איפרגן: יש את מה שהמערכת הזאת צריכה לקבל בלי שום קשר לתוספות ולתגבורים, זה דבר אחד שיוכי פנחסי דיברה עליו.

תאיר איפרגן: בגלל שאין תקציב מדינה אין גם את זה.

תאיר איפרגן: לגבי זה אנחנו בשיח מול משרד האוצר.

תאיר איפרגן: דבר שני, גם פה יש מהלכים מתקדמים מאוד לראות איך המערכת הזאת מקבלת תוספת, תגבור של תקציב אל מול כל מה שדיברנו מקודם.

תאיר איפרגן: זה מתחיל מהסיפור של מלגות להנדסאים.

תאיר איפרגן: למי שלא מכיר, יש תקציב לשוברים להכשרות מקצועיות שניתנות על ידי מרכזי הכוון בשירות התעסוקה.

תאיר איפרגן: השנה פתחנו את זה לראשונה גם להנדסאים.

תאיר איפרגן: זה עוד סוג של מלגה – שוברים ללימודי הנדסאים.

תאיר איפרגן: זאת אומרת אדם יוכל לבחור אם ללכת ללמוד הכשרה מקצועית או הנדסאות ויקבל איזשהו שובר.

תאיר איפרגן: זה דבר ששינינו השנה.

תאיר איפרגן: וגם בשיח על תוספות תקציב למערכת, בלי שום קשר לרפורמה, אל מול ההתמודדות עם הקורונה.

תאיר איפרגן: הכול נמצא בשיח.

תאיר איפרגן: אין לי תשובות מוחלטות להגיד: הנה קיבלנו והנה הכסף הולך לכאן ולכאן.

תאיר איפרגן: כן אגיד שאנחנו מדברים על זה המון עם משרד האוצר.

תאיר איפרגן: איציק שמולי נמצא בתהליך וגם הכלכלן הראשי.

תאיר איפרגן: יש נכונות וגם הבנה מצד כולם שהמערכת הזו זקוקה לזה כעת וצריכה את הדבר הזה, גם את תוספות התקציב ובטח את התקציב הרגיל כדי לפתוח את השנה.

תאיר איפרגן: אני מתארת לעצמי שהאוצר יידע להתייחס טוב יותר ברמת המורכבות, שכרגע אין תקציב מדינה, ומה אושר ומה לא אושר ומה אפשר ומה אי אפשר.

רם שפע: מעולה שאתם בתקשורת איתם, זה ברור לגמרי.

רם שפע: אשמח מאוד להיות גם מעורב ולהבין בדיוק איפה הדברים עומדים.

רם שפע: עם ובלי קשר לעובדה שאני גם חבר בוועדת הכספים ואז בסוף גם יש לנו אפשרות לפגוש את זה בקצה, גם בהקשר ארוך הטווח, בצורך לתגבר, וגם התקציבים שעכשיו צריכים להגיע, גם מלגות וגם בכלל.

אורלי פרומן: זאת הזדמנות טובה שאנחנו נקרא לכל המשרדים האחראים שיכולים לתת דחיפה לתחום הזה, כי דווקא בתקופה הזאת, של אנשים מובטלים, אנחנו מדברים על הסבות והשמות מקצועיות, אנחנו מדברים על דור שלא יצא לטיול הגדול בדרום אמריקה וגם עבודה אין לו.

אורלי פרומן: אז בואו נעשה משהו טוב ומועיל עם החיים בתקופה הזאת, בקריאה לעודד את הדור הצעיר במגזרים השונים ובוודאי עידוד נשים לתחומים האלה, להצטרף ללימודי הנדסאים וטכנאים.

אורלי פרומן: זה צו השעה.

אורלי פרומן: משרד האוצר מבחינתו ומשרד העבודה והרווחה צריכים לעשות הכול כדי לאפשר למוסדות האלה, שעושים עבודת קודש במשך כל השנים, אני מכירה אותם היטב לאורך השנים, להחזיק את עצמם ולא רק לשרוד.

אורלי פרומן: הם צריכים לפרוץ.

אורלי פרומן: הם עוסקים בכל כך הרבה תחומים שרלוונטיים לעידן שלנו ולעידן העתידי.

אורלי פרומן: אני מאחלת לכם בכל זאת שנה טובה יותר והצלחה רבה, לכם ולסטודנטים.

רם שפע: נמצאת איתנו גם נציגת משרד הביטחון ונשמח לשמוע את הזווית שלכם בהקשר לי"ג-י"ד.

רם שפע: רעות פוגל נמצאת איתנו בדיון?

רם שפע: לא נמצאת.

רם שפע: יש עוד מישהו שרוצה לומר משהו לסיום?

רם שפע: אני מוכן לאפשר.

רם שפע: יעקב דור, שלום לך.

רם שפע: אנחנו אמורים לסיים בעוד שתי דקות אז בבקשה תדבר בקיצור.

רם שפע: אני סומך עליך.

יעקב דור: אציין שכפורום המכללות, שמייצג את כלל המכללות, אנחנו נמצאים במשבר גדול מאוד.

יעקב דור: ציינו פה כרגע שאנחנו הפתרון להרבה מתחלואי החברה.

יעקב דור: ציינו פה רק חלק מן הפערים הקיצונים, בין אם במלגות, בין אם בתקצוב, בין אם פערים בנושא שיפוי לתקופת הקורונה.

יעקב דור: יש דבר נוסף מרכזי שאיתו אנחנו מתמודדים, שהוא תשלומי הארנונה שמושתים עלינו כאילו היינו מוסך מרכזי באמצע אזור מסחרי.

יעקב דור: אנחנו מכללה טכנולוגית, אנחנו מוסד אקדמאי לכל דבר ועניין.

יעקב דור: לא יכול להיות שמוסדות להשכלה גבוהה מקבלים פטור מארנונה ואילו המכללות הטכנולוגיות מקבלות דרישה לתשלום מלא.

יעקב דור: גם כך התקציב זניח משמעותית לעומת כל מערכת מקבילה, גם כך הפערים קיצוניים.

יעקב דור: צריך לייצר תהליכים ולהעלות את הנושאים האלה על סדר היום.

יעקב דור: אנחנו נמצאים עכשיו על סדר היום אבל הדברים לא נעשים, הכול בדיבורים, הכול בסיפורים.

יעקב דור: במעשים אנחנו נמצאים במשבר גדול.

יעקב דור: כבר קיבלנו עדכון שהמקדמות שאמורות להגיע לפתיחת שנת הלימודים, שמהוות בסיס לתשלום משכורות, לא יבוצעו.

יעקב דור: איך אפשר להתנהל במערכת שפועלת בתת-תקצוב לאורך זמן?

יעקב דור: המדינה ייבשה את המערכות האלה.

יעקב דור: היום המדינה מבינה שהיא טעתה.

יעקב דור: יש המון שיח, המון דיבורים, המון הבנה, אבל אין מעשים בשטח.

יעקב דור: אנחנו מתמודדים עם בעיות מאוד מאוד קשות.

יעקב דור: הסוגיות שציינו הן רק דברים קטנים.

יעקב דור: יש עוד המון דברים שיש בהם עיוותים ופערים, שהם בעצם דברים בלתי נסלחים, שהמדינה הביאה אותנו למצב הזה.

יעקב דור: אני מבקש שוועדת החינוך בכנסת תמשיך לקיים מעקב ודיונים מקצועיים על כל הנושא, כי הבעיות לא נפתרות.

יעקב דור: ההתמודדות שלנו קשה ביותר לעומת כל מערכת מקבילה אחרת.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: יעקב, אם יורשה לי במעמד זה להגיד שהתגעגעתי ללהט ולמחויבות הכל כך עמוקה שלך למערכת הזאת.

רם שפע: טוב לדעת שכולכם עדיין בחזית המאבק.

רם שפע: אני מקווה שאצליח פה ביחד עם חברי הוועדה לחולל שינוי משמעותי קצת יותר מאשר מה נצליח לסגור עכשיו לקראת פתיחת שנת הלימודים.

רם שפע: זה בסדר, זה חשוב, אבל בסוף אנחנו במאבק הרבה יותר מורכב וארוך-טווח מזה.

רם שפע: מבחינתי הדיון הזה הוא יריית פתיחה, סימון מטרה לאן אנחנו רוצים להגיע.

רם שפע: לסיכום: אני מתחייב שנערוך דיון המשך הרבה יותר משמעותי בראייה ארוכת-טווח.

רם שפע: אני מסכים בהקשר הזה, דלית שטאובר אמרה את זה בצורה מדויקת, אנחנו בעיקר צריכים לדבר על ההזדמנויות.

רם שפע: יש פה הרבה מאוד הזדמנויות – אפרופו, נמצא על ידי יוסי טייב – הזדמנויות משמעותיות מאוד גם לתעסוקת חרדים, והרבה מאוד נשים חרדיות, שהרבה פעמים מצטיינות מאוד בלימודים האלה ומביאות הישגים משמעותיים מאוד.

רם שפע: זה צוהר משמעותי.

רם שפע: גם לחברה הערבית יש הרבה הזדמנויות, ובכלל שוק העבודה יכול להיתרם משיפור משמעותי של המערכת הזאת.

רם שפע: אני מתייחס לזה על קצה המזלג, יש לי הרבה לומר מעבר לזה.

רם שפע: ספציפית עכשיו, אני חושב שבנושא המלגות, שעידו חגאי ציין וכולכם התייחסתם אליו – אנחנו נפנה מפה למשרד האוצר ולמשרד החינוך בצורה ברורה כדי להבין איפה הכסף הזה עומד.

רם שפע: הוא היה צריך לעבור עכשיו, גם שנה אחורה וגם שנה קדימה, אותם 1,700 בכיתות י"ג-י"ד שפשוט לא קיבלו.

רם שפע: לגבי החקיקה והשלמת התקנות, אני רוצה להגיד, וגם בדקנו את זה תוך כדי הדיון, אמנם זה חוק שמשותף לשני המשרדים אבל הדיונים עליו נערכים בוועדת העבודה והרווחה ולא בוועדת החינוך של הכנסת.

רם שפע: זה לא קשור לעובדה שאנחנו נבדוק איפה זה עומד, אבל רק טכנית:

רם שפע: אנחנו לא אלה שדנים בחוק ההנדסאים והטכנאים.

רם שפע: היה חשוב לי להתייחס.

דלית שטאובר: אם יש במקרה חבר כנסת ששותף בשתי הוועדות ושומע את זה עכשיו - - -

רם שפע: אנחנו נדבר.

רם שפע: אני יכול לפנות לחיים כץ ונבדוק את זה.

רם שפע: רק רציתי שתדעו שטכנית הדיון לא מתקיים פה.

רם שפע: זה לא קשור לעובדה שנתעסק בזה.

רם שפע: תם ולא נשלם.

רם שפע: הסוגיות הספציפיות, תאיר, עופר, אבי, כל העניינים שקשורים לעבודה מול משרד האוצר, אמרתי את זה גם בהתחלה, מעיין מן הצוות שלי בקיאה מאוד בנושאים והיא גם על זה אבל עדיין תרשו לעצמכם לעדכן אותנו כל הזמן בכל סוגיה.

רם שפע: תודה רבה לכולם על הדיון.

רם שפע: אנחנו בתחילת הדרך.

רם שפע: בהצלחה לכולנו בשנה המאתגרת הזאת.

רם שפע: עידו חגאי מבקש לומר משהו ואני רואה שגם אפרת אפללו מסמנת.

רם שפע: כבר סיכמנו ואני לא נוהג לחזור אליכם.

רם שפע: בבקשה.

עידו חגאי: רק רציתי לומר, אתה גם חבר בוועדת הכספים.

עידו חגאי: צריך להבין, תאיר ציינה את זה, לא קיבלנו אסמכתאות של מסגרות תקציביות לשנת תשפ"א, הכול בעל פה.

עידו חגאי: אין לנו כלום, אין לנו מקדמות.

עידו חגאי: תעקוב אחר זה עם ועדת הכספים, תלווה את זה באופן צמוד מול תאיר איפרגן.

עידו חגאי: אנחנו בבעיה קשה, צריך להבין.

רם שפע: אני על זה.

רם שפע: תודה.

רם שפע: אפרת אפללו, מנהלת המחלקה לחינוך וקידום בריאות במשרד הבריאות, בבקשה.

רם שפע: לא שומעים אותך.

רם שפע: אולי עדיף שמשרד הבריאות ייתן לנו ללמוד.

רם שפע: ניסינו.

רם שפע: תודה רבה לכולם.

רם שפע: הישיבה נעולה.