ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 57, 2020-10-12 12:10

דוד ביטן: אני פותח את הישיבה.

דוד ביטן: המשך תקצוב תוכנית 'הדרך החדשה' בתחומי השיכון והתעסוקה.

דוד ביטן: שילוב יוצאי אתיופיה 2020 ואילך, שיעורי התעסוקה בקרב יוצאי אתיופיה, גברים ונשים, עלו מאוד ב-20 השנים האחרונות, אך עדיין קיימים פערים בשכר הממוצע בין משק בית ישראלי ממוצע למשק בית אתיופי ממוצע.

דוד ביטן: כיום ההכנסה הממוצעת של משק בית של יוצאי אתיופיה הוא כ-70% מההכנסה של משק בית ממוצע וזאת למרות שהתעסוקה בקרב יוצאי אתיופיה מלאה.

דוד ביטן: הפערים בשכר ניכרים גם כשמשווים עובדים באותה רמת השכלה ובאותו גיל.

דוד ביטן: אמנם בשנים האחרונות חל שיפור ברמת השכר של יוצאי אתיופיה, אך המגמה איטית ומשאירה משקי בית רבים ברמת הכנסה שאינה מספקת.

דוד ביטן: משרד העבודה והרווחה והשירותים החברתיים יישם תוכנית לשדרוג תעסוקתי של יוצאי אתיופיה בין השנים 2019-2016, התוכנית יושמה כחלק מהתוכנית הממשלתית לשילוב יוצאי אתיופיה שמוביל משרד ראש הממשלה.

דוד ביטן: בתוכנית השתתפו כ-4,000 משתתפים.

דוד ביטן: כמו כן 650 משתתפים קיבלו מענקים למימון הכשרות, 450 משתתפים השתתפו בהכשרות מקצועיות, 180 למדו הנדסאות, 265 השתתפו בהכשרות לשילוב בהייטק, 300 השתתפו בתוכנית לאקדמאים מצטיינים.

דוד ביטן: 80% מתוכם הושמו בעבודה, 35% דיווחו על שיפור בשכר ו-65% דיווחו על שיפור בתנאי עבודה.

דוד ביטן: יעדי התוכנית ב-2020 עד 2025, שדרוג תעסוקתי ל-18,000 יוצאי אתיופיה, עליית שכר ממוצעת של כ-10% עבור 14,000 משתתפים.

דוד ביטן: אלה היעדים של התוכנית.

דוד ביטן: מספר המשתתפים הוערך, ב-2020 1,300 משתתפים, ב-21' 2,800 משתתפים, ב-2022 3,400 משתתפים.

דוד ביטן: התקציב הנדרש ב-2020 חמישה מיליון שקלים, ב-2021 כ-14 מיליון שקלים, ב-2022 כ-34 מיליון שקלים.

דוד ביטן: התוכנית מתוקצבת עד 2020.

דוד ביטן: כיוון שלא אושר תקציב לשנת 2020 לא הועברה לאישור הממשלה תוכנית רב שנתית נוספת.

דוד ביטן: עכשיו כשאישרו את ה-11.5 מיליארד הם כן יכולים להעביר.

אברהם נגוסה: אני אעדכן בעניין הזה, בתוך ה-11 גם יש.

דוד ביטן: טוב, תעדכן אחר כך.

דוד ביטן: בתחום הדיור היה היעד 200 זוגות כל שנה, סך הכול 800 משתתפים בארבע שנים.

דוד ביטן: עד כה מימשו כ-746 זוגות והזוגות הנוספים נמצאים בשלבים שונים של מימוש.

דוד ביטן: הדירות נרכשו ב-80 יישובים שונים.

דוד ביטן: זה ה-350,000 שנותנים לכל אחד.

אברהם נגוסה: לא, 600,000.

שלומית אבינח: מי שבתוכנית, מי שזכה בתוכנית.

אברהם נגוסה: לא.

קריאה: יושב ראש הוועדה, אני יכול לפרט, אם תרצה.

דוד ביטן: ה-200 זוגות הם בתוכנית או לא?

אברהם נגוסה: לא, אני אגיד לך, זה לארבע שנים, סוף השנה יהיה השנה זה האחרונה, אלא אם כן - - -

דוד ביטן: טוב, יאריכו את זה.

דוד ביטן: ודאי שיאריכו את זה.

אברהם נגוסה: כן.

דוד ביטן: עכשיו מעלים 2,000 עולי אתיופיה, מה, לא מגיע להם דיור?

אברהם נגוסה: לא, זה לא קשור.

דסטה גדי יברקן: מה שאנחנו מדברים עליו זו תוכנית למשכנתאות לזוגות צעירים, לא לעולים חדשים.

דסטה גדי יברקן: עכשיו יש תוכנית שהיא כבר עובדת, השנה זה השנה האחרונה שלה.

דוד ביטן: זה ה-350,000.

דסטה גדי יברקן: לא, ה-350 אתה מדבר על העלייה, על העלייה זה משהו אחר.

דסטה גדי יברקן: זה שתי תוכניות.

דוד ביטן: כולם נחשבים עולים, מה זאת אומרת?

דסטה גדי יברקן: לא.

דוד ביטן: אולי אלה שעלו ב-90' לא נחשבים עולים.

שלומית אבינח: אולי ניתן לטלל לתת רקע?

דוד ביטן: שנייה, שנייה.

אברהם נגוסה: אפשר להסביר?

אברהם נגוסה: אני יכול להסביר.

דוד ביטן: אוקיי, בוא נמשיך.

דוד ביטן: הקריטריון להשתתף בתוכנית, זוג נשוי או ידוע בציבור או משפחה חד הורית כשאחד מבני הזוג עצמו הוריו נולדו באתיופיה ושלא הייתה דירה בבעלותם.

דוד ביטן: אין זכאות להשתתפות של רווקים, אין התחשבות בקריטריונים של רווחה וחריגים נוספים למיניהם.

דוד ביטן: זה צריך להיות, אבל לא משנה.

דסטה גדי יברקן: לא, ד"ר אברהם נגוסה יסביר.

דוד ביטן: גם התוכנית הזאת לא תוקצבה מעבר ל-2020.

דוד ביטן: באגף החשב הכללי במשרד האוצר רואים חשיבות בהמשך התוכנית וכעת מגבשים תוכנית להמשיך, עדיין אין ודאות.

דוד ביטן: בבקשה, מישהו רוצה להתייחס?

אברהם נגוסה: כן, אני מוכן להסביר בעניין זה.

אברהם נגוסה: ב-2016 ראש הממשלה הקים ועדת שרים בראשותו כדי לקדם את שילובם המיטבי של יוצאי אתיופיה בכל התחומים.

אברהם נגוסה: עברו מעל 12 תוכניות עם תקציבים, אחת התוכניות זה, כמו שציינת עכשיו, זה עניין הדיור.

אברהם נגוסה: באותו זמן השר גלנט היה שר השיכון, עברה תוכנית לארבע שנים לתת ל-800 זוגות צעירים, כל שנה 200 זוגות צעירים, 600,000 שקל עם ריבית של 2% אחרי עשר שנים.

אברהם נגוסה: עשר שנים ללא ריבית.

אברהם נגוסה: התוכנית הזאת מאוד מוצלחת, כמעט אפשר להגיד 100% הצלחה.

דוד ביטן: לקחו את המשכנתאות?

אברהם נגוסה: כמעט 100% הצלחה, כי מעל 749 או 750 כבר רכשו.

שלומית אבינח: 746.

שלומית אבינח: לפי דברי - - -

אברהם נגוסה: עד סוף השנה היתר גם ירכשו את הדירות על פי הסיוע הזה.

אברהם נגוסה: בתקציב 2021 אני מקווה שהממשלה תחדש את התוכנית הזו.

דוד ביטן: יש סיבה שהיא לא תחדש?

דוד ביטן: מה אומרים לך?

דוד ביטן: בסדר, אנחנו נשאל אל דולב.

אברהם נגוסה: אני לא רוצה להתייחס לעתיד.

אברהם נגוסה: זה אני אתן לסגן השר שהוא יתייחס.

דסטה גדי יברקן: כן, אני אסביר.

אברהם נגוסה: בעניין התעסוקה, אחת התוכניות שעברה בוועדת השרים, גם התוכנית של הכשרת העובדים האקדמאים ושילובם בנציבות שירות המדינה, זה גם היה מאוד מוצלח והתוכנית עד 2025 זה להכשיר את זה.

אברהם נגוסה: עכשיו, בתוך 11 מיליארד שקל שהממשלה אישרה ל-2020 לעלייה אישרו 370 מיליון כדי להביא 2,000 עולים.

דוד ביטן: זה לגבי ה-2,000 עולים?

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: אבל 60 מיליון הממשלה אישרה להמשיך את התוכניות של חינוך והכשרה עד סוף השנה.

דוד ביטן: זה מה שאישרנו לאחרונה מהכסף של הקורונה.

דוד ביטן: זה מה שאני טיפלתי, לא?

אברהם נגוסה: למיטב ידיעתי 60 מיליון אושר.

שלומית אבינח: אבל זה לא לנושאים האלה.

דוד ביטן: חלק גם לזה, אבל גם לעוד דברים, כולל הנושא הזה של - - -

אברהם נגוסה: חינוך, תעסוקה, אבל לא כולל משכנתא.

דוד ביטן: כן, משכנתא זה סיפור אחר.

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב ראש, אני רוצה להתנצל מראש.

דסטה גדי יברקן: אחרי דבריי אני חייב ללכת לפגישה שגם קשורה לנושא הזה של משכנתאות.

דסטה גדי יברקן: קודם כל אני רוצה בקצרה על שתי התוכניות, גם בנושא של תעסוקה במשרד העבודה והרווחה וגם בנושא של משרד השיכון, שני נושאים חשובים מאוד מאוד.

דסטה גדי יברקן: אחת, הנושא של משכנתאות, הוא הוכיח את עצמו בתוכנית שכבר יצאה לפועל, כ-700 זוגות צעירים כבר רכשו דירה.

דסטה גדי יברקן: נרשמו לתוכנית הזו, השתתפו בהגרלה ולא זכו כ-6,000 זוגות צעירים.

דסטה גדי יברקן: זאת אומרת שקודם כל זה ממנף את הנושא של הביקוש וההיצע בנושא של - - -

דוד ביטן: מה זאת אומרת הגרלה?

דוד ביטן: לא כל זוג צעיר יכול לבקש?

דסטה גדי יברקן: לא, זו הבעיה המרכזית.

דוד ביטן: כמה?

דסטה גדי יברקן: ככה הממשלה החליטה.

דוד ביטן: לא, כמה יכולים לבקש?

דסטה גדי יברקן: אני רוצה שזה יהיה לכל זוג.

דסטה גדי יברקן: אני רוצה שכל זוג שיוכל לתת לו - - -

דוד ביטן: כי זה בלי ריבית עשר שנים.

דוד ביטן: יש לזה עלות תקציבית.

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב ראש, כל שנה לשנה 250 זוגות צעירים נכנסים להגרלה כאשר בפועל נרשמו כ-6,000, אפילו טיפה יותר מ-6,000 זוגות, 6,000 זוגות שלא זכו, זאת אומרת כמעט 7,000 זוגות שהשתתפו בהגרלה הזו ו-700 זכו, כל ה-6,000 ומשהו לא זכו.

דסטה גדי יברקן: מה שאני ביקשתי משר האוצר וגם משר השיכון, ישבתי על זה גם עם מנכ"ל משרד השיכון וגם עם השר היוצא, אולי הנכנס בעתיד, השר ליצמן, ביקשתי ממנו קודם כל להכין תוכנית לקלוט שכל ה-6,000 שהשתתפו בהגרלה שכן יוכלו לזכות.

דוד ביטן: אבל יש לך את העלות התקציבית של זה?

דסטה גדי יברקן: יפה.

דסטה גדי יברקן: זה לא עולה אפילו שקל למדינה, חוץ מזה שהיא צריכה להתחייב, זה עניין של ערבות בנקאית, זה לא כסף נזיל.

דוד ביטן: לא, לא, אם זה ללא ריבית הממשלה משפה את הבנק.

דוד ביטן: אז זה כן עולה, מה זה לא?

דסטה גדי יברקן: נכון, אבל 100% מהזוגות הצעירים שרכשו את הדירה מחזירים את המשכנתא.

דוד ביטן: כן, הבעיה היא לא זו, ההנחה בריבית היא העלות התקציבית, אז כמה זה שווה?

דסטה גדי יברקן: נכון, אני מבין.

דסטה גדי יברקן: מאחר שהדבר הזה הוא כל כך חשוב - - -

דוד ביטן: עזוב, 6,000, שייתנו ל-1,000.

דוד ביטן: למה ללכת על הגדול?

דוד ביטן: תלך על הקטן.

שלומית אבינח: סליחה שאני מתפרצת, אבל למה רק זוגות?

שלומית אבינח: למה הקריטריון הוא רק לזוגות נשואים?

שלומית אבינח: למה רווק - - -

דסטה גדי יברקן: הלוואי.

דוד ביטן: לא, לא רק לזוגות.

דוד ביטן: חד הוריות וגם, את כתבת, ידועים בציבור.

דסטה גדי יברקן: אני מסכים שצריך להכניס - - -

שלומית אבינח: למה רווק בן 36-35 לא יכול לרכוש דירה אפילו?

שלומית אבינח: במקרים סוציאליים.

דוד ביטן: זה הקריטריונים, אולי צריך לשנות את זה.

דסטה גדי יברקן: צריך לשנות את זה.

דוד ביטן: קודם כל אל תלך על כל ה-6,000.

דסטה גדי יברקן: לא, אין בעיה, אני רק נותן עדכון מה קיים.

דוד ביטן: תלכו על לפתור בעיה לעוד 1,000.

דוד ביטן: זה גם טוב.

דוד ביטן: 1,000 זה חמש שנים של תוכנית.

דסטה גדי יברקן: לא, זה בסדר גמור, אני רק מציין כמה התוכנית הזאת כל כך אפקטיבית.

דסטה גדי יברקן: היו המון תוכניות של הקהילה שכולן נגנזו.

דוד ביטן: טוב, מאה אחוז, בוא נשמע רגע את האוצר.

דסטה גדי יברקן: בנושא של התעסוקה, במילה.

דסטה גדי יברקן: יש תוכנית שהוכנה במשרד ראש הממשלה.

דוד ביטן: אין לנו הרבה זמן.

דוד ביטן: הבנו, בוא נשמע את האוצר.

דסטה גדי יברקן: הכינו אותה ל-18,000 אנשים שיוכלו להשתתף בתעסוקה ויש תקציב שהמדינה צריכה לתקצב אותו ואני מקווה מאוד שנצליח וזה ייכנס לתקציב.

דוד ביטן: תעבירי לי את האוצר, אני רוצה לדעת מה העלות התקציבית של ההנחה בריבית.

דוד ביטן: זו העלות של המדינה.

דוד ביטן: אם זה סכום לא ענק, אז אפשר, מה הבעיה?

דוד ביטן: בין כה וכה זה הולך על חשבון המשכנתא אז אין שום בעיה.

דסטה גדי יברקן: נכון.

דוד ביטן: לא, אבל אתם צריכים לדעת, אתם לא יודעים כמה העלות התקציבית.

דסטה גדי יברקן: אני יודע מה העלות התקציבית של ה-6,000, זה משהו כמו מיליארד ומשהו שקל.

דוד ביטן: אז עזוב, תלכו על 1,000, עלות תקציבית הגיונית וסבירה.

דסטה גדי יברקן: אז קח את ה-1,000 איש, קח 1,000 איש בשנה.

דסטה גדי יברקן: נכון, אני מסכים.

דוד ביטן: מיליארד שקל הריבית?

דוד ביטן: מעניין, זה הרבה כסף.

ארבל אלטשולר: שלום וברכה.

ארבל אלטשולר: אם השאלה היא לגבי העלות התקציבית של התוכנית אז יש שתי דרכים למדוד אותה כמובן.

ארבל אלטשולר: דרך אחת זה ביחס להיקף ההוצאה התקציבית עצמה, היא 600,000 שקלים לכל זוג וזאת כמובן מכפלה ישירה.

ארבל אלטשולר: בחינת העלות של הפרשי הריבית זה בהשוואה לריבית הנורמטיבית בשוק.

ארבל אלטשולר: אם זוג היה מקבל הלוואה זהה ב-4% אז העלות היא מסוימת, היא בערך 250,000 שקלים, אם היה מקבל הלוואה ב-3% אז העלות הנורמטיבית היא נמוכה יותר.

ארבל אלטשולר: אבל ההוצאה התקציבית עצמה היא במלוא גובה תקציב האשראי, כלומר אכן נרשמת הוצאה תקציבית של 600,000 שקלים בתקציב אשראי במזומן ובנוסף הפסדי ריבית.

דוד ביטן: למה היא נרשמת?

דוד ביטן: למה כל ההוצאה נרשמת?

דוד ביטן: מה, אתה רושם בתקציב את כל היקף המשכנתאות שזוגות צעירים מקבלים?

דוד ביטן: לא.

ארבל אלטשולר: תקציב אשראי נרשם כהוצאה, כן.

ארבל אלטשולר: מלוא ההוצאה התקציבית נרשמת כהוצאה.

ארבל אלטשולר: מבחינת מגבלת ההוצאה למשל מלוא הסכום הוא - - -

דוד ביטן: היום לוקחים משכנתאות במיליארדים, אתה רושם את זה בתקציב של המדינה?

דוד ביטן: אתה צריך לרשום רק את העלות התקציבית של ההנחה בריבית, זה הכול.

ארבל אלטשולר: לא, לא רק ההנחה בריבית, מלוא הסכום.

דוד ביטן: זה שאתה נותן לעולה מאתיופיה 600,000 שקל זה משכנתא רגילה.

דוד ביטן: אתה מחויב לבנק בהתחייבות של ההנחה בריבית.

ארבל אלטשולר: אבל לא, כל אותם 600,000 שקלים הם הוצאה תקציבית.

דוד ביטן: כל ה-600,000 - - - זה לא נכון.

אברהם נגוסה: עשר שנים ו-15 שנים ההפרש.

דוד ביטן: גם היום, כשאתה נותן הלוואה 600,000 שקל לזוג כמה העלות התקציבית של ההנחה בריבית?

דוד ביטן: יש לך את הנתון הזה?

ארבל אלטשולר: זה בריבית שהם היו מקבלים בחוץ בסופו של דבר.

דוד ביטן: בסדר, קח את הריבית הממוצעת היום, לפי זה, כמה?

ארבל אלטשולר: מדובר בהטבה בסדר גודל של בערך 200,000 שקלים, משהו כזה, אבל ההוצאה התקציבית עצמה היא מלוא הסכום, ה-600,000 שקלים נרשמים בהתאם לכללי החשבונות הלאומיים כהוצאה תקציבית.

ארבל אלטשולר: זה תקציב אשראי של המדינה.

דוד ביטן: אני לא מבין למה.

דוד ביטן: מה זה תקציב אשראי?

דוד ביטן: היום אתה שם בהוצאה תקציבית – בשביל זה אני רואה למה אתם לא נותנים ליתר המשפחות.

דוד ביטן: אני שואל אותך שאלה פשוטה, היום היקף המשכנתאות בשנה שלוקחים אנשים שרוכשים דירות, אתה שם את זה בתקציב המדינה?

ארבל אלטשולר: רק הלוואות תקציביות.

ארבל אלטשולר: ההלוואה הזו היא תקציבית, היא מכספי תקציב המדינה.

דוד ביטן: למה לא מהבנק?

דוד ביטן: למה אתם לא מעבירים אותה לבנקים?

דוד ביטן: תעבירו אותה לבנקים ואז אתם משפים את הבנק בהפסד הריבית, זה הכול.

ארבל אלטשולר: קודם כל חשוב להזכיר במקרה הזה שאחד הערכים המוספים של התוכנית מבחינת הזכאים זה העובדה שמדובר בהלוואה תקציבית.

ארבל אלטשולר: בהתאם לנוהל בנקאי תקין 329 כאשר למעלה מ-50% מכספי ההלוואה ניתנים ממקורות תקציביים ועל אחריותה של המדינה המגבלה המוכרת כמגבלת שיעור המימון, אותה מגבלה שלא מאפשרת לרוכשי דירה ראשונה לקחת הלוואה בשיעור של מעל ל-75% משווי הנכס הנרכש לא חלה.

ארבל אלטשולר: לכן כאשר אותו זוג שזכה בתוכנית הזו רוכש דירה ששוויה הוא למשל 1,200,000 שלוקח הלוואה תקציבית של 600,000 שקלים הוא לא מוגבל להלוואה בנקאית משלימה של 300,000 שקלים בלבד אלא הוא יכול לקחת הלוואה בנקאית משלימה גבוהה יותר.

ארבל אלטשולר: כלומר בגלל שההלוואה היא תקציבית ההון העצמי הנדרש הוא נמוך יותר.

דוד ביטן: יש לי שתי שאלות אליך.

דוד ביטן: קודם כל האם הבנקים מסרבים לתת את ההלוואה הזאת לאנשים באופן רגיל?

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: בגלל הון עצמי.

אברהם נגוסה: הוא דורש הון עצמי.

אברהם נגוסה: זוג הולך היום לבנק הבנק דורש הון עצמי כדי לתת לו משכנתא.

דוד ביטן: אז אין להם הון עצמי?

דוד ביטן: מה, הם קונים דירה ב-600,000 שקל.

אברהם נגוסה: פה יש יתרון.

אברהם נגוסה: היתרון הוא, אחת, בלי הון עצמי, שתיים, עשר שנים ללא ריבית, שלוש, 2% ל-15 שנה.

דוד ביטן: זה הבנתי.

דוד ביטן: אז מה, הם קונים דירה ב-600,000 שקל?

דוד ביטן: לא, הם לא קונים דירה ב-600,000 שקל, הם צריכים להשלים, אז יש להם הון עצמי מסוים, זה לא אפס הון עצמי.

אברהם נגוסה: לא - - -

דוד ביטן: דבר שני, אני רוצה לדעת האם אתם מתכוונים להביא לממשלה הארכה של ההסדר הזה?

ארבל אלטשולר: נושא הארכת התוכנית צריך להידון.

ארבל אלטשולר: נמצאים כאן גם נציגי אגף התקציבים ואני סבור שכל נושא הארכת התוכנית צריך להידון במסגרת דיוני התקציב עם הגורמים הרלוונטיים.

ארבל אלטשולר: התוכנית הזאת מלכתחילה נועדה להיות תוכנית ארבע שנתית.

ארבל אלטשולר: ההארכה שלה צריכה להידון כמו כל הארכה של תוכנית אחרת שקצובה בזמן.

דוד ביטן: אבל מה ההמלצה של אגף התקציבים פה?

ארבל אלטשולר: צריך לשאול את אגף התקציבים, לא אותי.

ארבל אלטשולר: אני נציג אגף החשב הכללי, אנחנו הוצאנו את התוכנית הזאת לפועל מ-א' עד ת'.

יפתח עשהאל: כרגע אנחנו רוצים לבחון השלכות של התוכנית הזאת.

יפתח עשהאל: התוכנית הזאת היא חדשה, בחנו אותה לארבע שנתי, היא תוכנית מאוד מאוד יקרה לאוכלוסייה מאוד מצומצמת וממוקדת.

יפתח עשהאל: אנחנו רוצים קודם להבין מה היו ההשלכות, האם אנחנו יכולים להסתכל קדימה ולראות איך סייענו לקהילה כולה בעזרת הסיוע הממוקד לאוכלוסייה שזכתה בתוכנית כדי בכלל להבין האם כדאי להאריך או לא.

דוד ביטן: טוב, עוד אין לכם עמדה, אתם רוצים לבדוק את ההשלכות.

ארבל אלטשולר: אני רוצה להוסיף בהקשר הזה שאגף החשב הכללי ואגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר מקדמים ביחד מחקר על תוצאות התוכנית.

ארבל אלטשולר: אנחנו עושים איזה שהיא הערכת אפקטיביות, הנושא הזה גם מוזכר בהחלטת הממשלה מלכתחילה, שיש לאמוד את האפקטיביות ואת התוצאות של התוכנית הזו בפועל כדי לקבל החלטה מושכלת לגבי המשך התוכנית.

דוד ביטן: אבל אני לא מבין מה זאת אומרת השלכות.

דוד ביטן: הרי אתם התחלתם את התוכנית כי חשבתם שהאוכלוסייה הספציפית הזאת זקוקה לסיוע.

דוד ביטן: זה לא השתנה, הנתונים לא השתנו, היא עדיין זקוקה לסיוע, אז איזה השלכות יש פה?

דוד ביטן: הרי לא הייתם מתחילים את זה אם לא הייתם חושבים – ידעתם מראש שמדובר באוכלוסייה מצומצמת, ידעתם את הכול מראש.

דוד ביטן: ודאי שברגע שאתה מאפשר להם לרכוש דירה זה מסייע מבחינה חברתית.

דוד ביטן: אמנם רק להם ולא לאוכלוסיות אחרות, אבל אני לא חושב - - -

יפתח עשהאל: היושב ראש, מעבר לזה שזה לא לאוכלוסיות אחרות מדובר בסך הכול ב-200 משפחות בעלות תקציבית שהיא שוות ערך לכל התוכנית כולה של שילוב יוצאי אתיופיה ואנחנו מבחינתנו רוצים לעשות את הבדיקה של עלות-תועלת.

יפתח עשהאל: זאת אומרת אנחנו משקיעים פה, אנחנו רוצים למקסם שמבחינת הסיוע פה התוכנית שאנחנו נותנים היא באמת נותנת את העלות-תועלת הטובה ביותר.

דוד ביטן: טוב, מתי הבדיקה הזאת תסתיים?

דוד ביטן: כי עוד מעט אתם צריכים להגיש תקציב, לא?

יפתח עשהאל: ארבל פה ציין שאנחנו מתחילים לעשות את הבדיקה הזאת.

יפתח עשהאל: בכללי תוכניות די דומות בקונטקסט הזה נקבעות לפרק זמן מסוים.

יפתח עשהאל: התוכנית הזאת נקבעה לארבע שנים ואחר כך ניתן לבחון את הדברים האלה.

יפתח עשהאל: הבחינה כן נדרשת להיעשות על אורך שנים.

יפתח עשהאל: בנוסף לזה אני גם אגיד שהתוכנית הזאת נקבעה עם מקור תקציבי ברור, מקור שכרגע כבר לא קיים.

דוד ביטן: הבנתי, לפי מה שאתה אומר אתם לא מתכוונים להאריך את זה.

דוד ביטן: במילים אחרות.

דוד ביטן: שמעת, אדון נגוסה?

אברהם נגוסה: שמעתי.

דוד ביטן: הוא אומר לך את זה בצורה דיפלומטית.

ארבל אלטשולר: חשוב לי להבהיר כאן דבר אחד, אנחנו היינו רתומים כמובן מהיום הראשון ליישום המלא והמוצלח של התוכנית.

ארבל אלטשולר: אני יכול להעיד גם על עצמי באופן אישי שבין אם זה לרתום את הבנקים ליישום שלה ולערוך את כל הוועדות הנדרשות ואת כל ועדות החריגים, אנחנו היינו מאוד מאוד רתומים ליישום שלה במיוחד אחרי שתוכניות קודמות – הרי צריך לזכור, התוכנית הזאת היא לא הראשונה, הנושא של תוכניות החומש שפונות לדור הצעיר של יוצאי אתיופיה נולד ב-2008, התוכנית הראשונה הייתה בתוקף בין 2008 ל-2012, היא בעצם התעוררה על רקע של טענות של הדור הצעיר מקרב יוצאי אתיופיה על כך שמצבם שונה ממצב שאר המקבילים להם בחברה הישראלית והתוכניות הקיימות שהיו באותה עת נועדו רק לאוכלוסיית העולים עצמם ולא לבני הדור השני, ולכן נולדה תוכנית החומש הראשונה שלא הצליחה, שהופעלה בין 2008 ל-2012.

ארבל אלטשולר: אחר כך הכנסנו מספר שינויים בין 2013 ל-2016 והם זכו להצלחה רבה יותר ובמקביל גם חלו כל מיני שינויים ותמורות דמוגרפיות באוכלוסיית יוצאי אתיופיה.

ארבל אלטשולר: עכשיו אנחנו נמצאים ב-2020, זו נקודת זמן אחרת, התוכנית זכתה להצלחה רבה מאוד בגרסה הנוכחית שלה, אבל במקביל אני חושב שמחובתנו לבחון את התוצאות, את ההשלכות, את מי הם הנהנים, מה בסופו של דבר היה האימפקט שלה בשביל לקבל החלטה מושכלת.

ארבל אלטשולר: זה הכול.

דוד ביטן: תגידו לי, אני רוצה לדעת, בנושא התעסוקה אתם מתכוונים להביא - - -

שלומית אבינח: זה לא הוא, זה מתן חמו.

דוד ביטן: אבל זה משרד האוצר, מה זה לא הוא?

שלומית אבינח: הרפרנט של שיכון.

דוד ביטן: זה לא משרד האוצר?

דוד ביטן: זה מישהו אחר ממשרד האוצר?

דוד ביטן: הבנתי.

דוד ביטן: תודה רבה לכם.

שלומית אבינח: מתן חמו.

דוד ביטן: רגע, אני רוצה לסיים את הנושא הזה.

דוד ביטן: תעבירי לי, בבקשה, את משרד ראש הממשלה.

דוד ביטן: טלל, שמעת את העמדה של משרד האוצר, נכון?

דוד ביטן: מה העמדה של משרד ראש הממשלה, האם יש לכם כוונה להאריך את התוכנית או לא?

טלל דולב: קודם כל אני רוצה להגיד כמה דברים באמת על התוכנית הזאת ויכול להיות שכדאי גם לשמוע את משרד השיכון.

טלל דולב: קודם כל באמת, כמו שאמר ארבל, התוכנית הזאת היא תוכנית שהייתה, בניגוד לתוכניות קודמות שפנו לדור השני, תוכנית שזכתה להצלחה גדולה מאוד מבחינת היישום וגם עוד כמה נקודות שאני חושבת שחשוב להגיד.

טלל דולב: היא גם על פניו מבחינת היישום שלה נראה שהיא משיגה את מטרותיה מהבחינה הזאת שהדירות שנרכשו נרכשו ב-80 יישובים שונים ברחבי הארץ, זאת אומרת לא חזרנו לריכוזי אוכלוסייה וגם מהבחינה הזאת שבמסגרת התוכנית גם סיפקנו, ויושבים פה אנשים שעשו את זה במשרד השיכון ובאמת החשב הכללי, כולם נרתמו מול הבנקים, וגם נתנו הזדמנות לזוגות הצעירים האלה בכלל לגשת לבנק ולבקש הלוואה, גם בגלל הנושא של ההלוואה התקציבית, כי הבעיה העיקרית של הזוגות שזכו בתוכנית ראינו שהייתה בעיה של הון עצמי וגם בעיה של התנהלות מול הבנקים.

טלל דולב: גם העבודה הממסדית שנעשתה עם הבנקים מצד הממשלה וגם עבודה פרטנית שנעשתה באמצעות משרד השיכון וארגון 'עוגן לבית' עם הזוגות באמת אפשרה מימוש מאוד טוב של התוכנית הזאת.

טלל דולב: זאת אומרת אם אנחנו רוצים ליישם כזה דבר אנחנו יודעים איך.

טלל דולב: בעיקרון העמדה שלנו במטה לשילוב יוצאי אתיופיה, ואנחנו עשינו את זה לגבי תוכניות אחרות ותיכף נדבר על זה לגבי תוכניות תעסוקה, זה שאנחנו בתום הפעלת התוכניות, לגבי הרבה תוכניות זה היה לקראת 2019, התוכנית הזאת עכשיו לקראת 2020, כי התוכנית עוד לא הסתיימה, אנחנו בוחנים את התוכניות ואנחנו בודקים קודם כל מה אנחנו נרצה לשמר, מה נרצה לשנות ואיך אפשר לייעל את השימוש במשאבים.

טלל דולב: אנחנו ביחד עם אגף החשב הכללי, משרד השיכון ומשרד האוצר כן חושבים שפתרון ושפעולה בתחום הדיור היא פעולה מאוד חשובה, אנחנו צריכים לראות מה התוכנית שצריכה להתגבש כדי מצד אחד לתת מענה למספר הגדול ביותר של אנשים ומצד שני גם להיות כחלק מכלל סדרי העדיפויות, כי אנחנו נדבר תיכף על נושא התעסוקה, גם הנושא הזה הוא נושא חשוב, על נושא חינוך, גם הנושא הזה הוא נושא חשוב ואנחנו כן צריכים להיכנס על התוכנית הזאת לדיון תקציבי, התוכנית הזאת היא בפירוש תוכנית מוצלחת, כדי לראות איך אפשר באמת לממש תוכניות דיור בצורה הטובה ביותר.

דוד ביטן: אני רוצה להבין, כיוון שצריכים להגיש כבר את תקציב 2021, עזבי את הבעיות הפוליטיות, עקרונית אתם צריכים להתכונן, גם בתחום התעסוקה, גם בתחום הדיור, אתם צריכים כבר לקבל החלטה.

טלל דולב: אתה צודק.

טלל דולב: בתחום התעסוקה, ואנחנו תיכף נשמע את זה, אנחנו כבר מוכנים.

טלל דולב: גובשה תוכנית, ראינו מה צריך לעשות בנוסף.

טלל דולב: התוכנית בעצם הייתה אמורה להסתיים ב-2019, כמו ששמעתם בדיווח גם היום וגם בדיווח לפני מספר חודשים, ניצלנו את כל יתרות התקציב כדי לממש את התוכנית ב-2019 וגם אם תרצו אחר כך אני אתייחס להיבט התקציבי של עכשיו.

טלל דולב: קיבלנו מעט ולא מספיק מבחינת תעסוקה לתקציב 2020 שנוכל להשתמש בו כדי באמת לייצר המשכיות.

טלל דולב: בנושא של תוכנית השיכון אנחנו כבר באמת ביחד עם החשב הכללי ואגף התקציבים קיימנו כמה דיונים לגבי הדרכים ולגבי האפשרויות להמשיך את התוכנית הזאת, אנחנו נמצאים באמצע תהליך.

טלל דולב: ואתה צודק, אנחנו צריכים להזדרז ולעשות אותו כמה שיותר מהר.

דוד ביטן: טלל, אני בכלל חושב שצריך לדאוג שההלוואה עצמה לא תהיה חלק מתקציב המדינה, אחרת זה באמת בעייתי כי אם את לוקחת 600 כפול 200,000 אז את מגיעה ל-1.2 מיליארד וזה לא הגיוני.

דוד ביטן: כולנו לוקחים משכנתאות וזה לא נרשם בתקציב המדינה.

דוד ביטן: מה שצריך להירשם בתקציב המדינה זה הנושא של ההפחתה בריבית, זו ההתחייבות של המדינה וזה בעצם יאפשר להמשיך בתוכנית ואפילו להוסיף משפחות.

דוד ביטן: לכן, לדעתי, נגוסה, אתם צריכים לקיים דיון בעניין הזה.

דוד ביטן: כל הנושא הזה שלא צריכים לתת את החלק היחסי מהון עצמי, זה פוגע, חלק יכולים.

דוד ביטן: אין טעם בגלל העניין הזה לדאוג שכל 600,000 ייכנסו לתקציב המדינה.

אברהם נגוסה: לא, הם מביאים 5%, 10%, אני לא בטוח.

דוד ביטן: את זה אתם חייבים לשנות.

דוד ביטן: לא יכול להיות שכל ה-1.2 מיליארד יהיו מתקציב המדינה.

דוד ביטן: אתם צריכים לדאוג, תעשו את השינויים הנדרשים שבתקציב המדינה תהיה רק ההפחתה בריבית, זה יאפשר לקיים את התוכנית וגם לא תהיה עלות תקציבית גבוהה מאוד על תקציב המדינה.

דוד ביטן: זה נראה לי ככה, זו שטות, שטות מוחלטת לרשום את הכול, זה לא הגיוני.

אברהם נגוסה: אתה צודק.

טלל דולב: אדוני היושב ראש, אחד הדברים שבאמת עולים ועולים מאוד חזק ששני הערכים המרכזיים שהתוכנית הזאת מספקת הם באמת אפשרות לרכוש דירות בלי לשים את ה-25% הון עצמי, זה חד משמעית אחד היתרונות הגדולים של התוכנית, והשני זה הליווי שניתן למקבלי המשכנתאות והעבודה מול הבנקים.

טלל דולב: אלה שני היתרונות העיקריים.

טלל דולב: אחד הדברים שאנחנו עושים בדיונים זה אנחנו כן מחפשים דרכים בעצם בכיוונים שאתה ממליץ עליהם, לראות איך אפשר לספק את הדברים האלה שהם המענים העיקריים שניתנים במסגרת התוכנית בעלות שהיא יותר נמוכה לתקציב המדינה.

דוד ביטן: גם אם צריך לתקן בחוק ההסדרים להכניס סעיף שמתייחס לעניין הזה, אין צורך להכניס את ה-600,000 שקל לתקציב המדינה.

אברהם נגוסה: גם מבחינת הון עצמי זה לא 100% פטור.

אברהם נגוסה: טלל, בין 5% ל-10% הם מביאים הון עצמי, לא פטור 100%, נכון?

טלל דולב: היתרון הגדול זה שהיקף המשכנתא שניתן מאפשר להביא הון עצמי, המינימום שלו הוא 10% ולא 25% מערך הדירה.

אברהם נגוסה: המינימום, כן, אבל זה לא 100% פטור.

דוד ביטן: אני הבנתי את זה.

דוד ביטן: אני חושב שאם האוצר מביא לחוק ההסדרים, הוא מביא, נציג החשב הכללי אומר שכתוב בחוק, אז תקן את החוק.

דוד ביטן: תקן תיקון במיוחד לתוכנית הזאת, שבתוכנית הזאת, כיוון שההלוואה נעשית דרך הבנק זה לא יהיה חלק מתקציב המדינה ואז אין שום בעיה לאשר את התוכנית.

דוד ביטן: מה הבעיה?

דוד ביטן: כל דבר הם עושים בצורה ממוסגרת כזאת שהיא לא הגיונית.

ארבל אלטשולר: כבוד היושב ראש, חשוב לי להבהיר שיש הרבה מאוד תוכניות אחרות של הלוואות תקציביות וכל תקציב אשראי נרשם כהוצאה בתקציב המדינה, זה לא משהו ייחודי לתוכנית הזאת.

דוד ביטן: אז תקנו את החוק, בחוק ההסדרים תעשה תיקון שהתוכנית הזאת לא נכללת בעניין הזה, זה הכול.

דוד ביטן: מה, הם הרי מחזירים את ההלוואות, אז על מה אתה שם את זה בתקציב המדינה?

דוד ביטן: מה קורה לכם?

דוד ביטן: תעשו תיקון של החוק.

ארבל אלטשולר: אבל, כבוד היושב ראש - - -

דוד ביטן: פשוט מאוד, אתם מביאים חוק הסדרים עם 60 חוקים, בזה תעשו תיקון, שזה מסייע לאוכלוסייה שצריכה סיוע.

דוד ביטן: מה זה הדבר הזה?

דוד ביטן: לא מקובל עליי, אני מאוד מצטער.

דוד ביטן: לדעתי אין שום בעיה לעשות תיקון לחוק בחוק ההסדרים, כשאתה מביא תקציב, לגבי 2021 תעשו תיקון.

ארבל אלטשולר: הסוגיה הזאת היא סוגיה רוחבית שנוגעת לכלל תקציבי האשראי.

ארבל אלטשולר: מועמדות ככה אלפי הלוואות תקציביות בשנה.

דוד ביטן: טוב.

דוד ביטן: דוד בנג'ו.

דוד בנג'ו: שלום, נעים מאוד, דוד בנג'ו מ'עוגן לבית'.

דוד בנג'ו: אנחנו בעמותה זכינו ללוות את המשפחות במיזם משותף עם משרד השיכון ואני רוצה להביא לכם חוויות מהשטח.

דוד בנג'ו: מאוד חשוב לי שאדוני היושב ראש ישים לב לנתונים המאוד מרשימים שיש בשטח.

דוד בנג'ו: התוכנית הזאת בעצם התחילה לעבוד אחרי שתוכנית, כמו שהזכיר ארבל, לפני כן ב-2008 ו-2012, תוכנית חומש לסיוע לבני העדה האתיופית נכשלה בתחום הדיור ואז הוקמה התוכנית הזאת.

דוד בנג'ו: הפונים הראשונים בסבב הראשון היו 3,400 משפחות לערך, בסבב השני 3,700, בסבב השלישי 4,000 משפחות ובסבב האחרון 6,000 משפחות.

דוד בנג'ו: מה שזה אומר שהתוכנית הזאת היא בגרף עולה כי בעצם היא תוכנית מוצלחת ותוכנית שעובדת.

דוד בנג'ו: אנחנו שמים לב שככל שאנחנו מתקדמים בציר הזמן הפונים אלינו הם משפחות עם ירידה בהכנסות במשקי הבית וכמות הנרשמים היא יותר גדולה, זאת אומרת אנחנו כן פונים לאוכלוסייה במצב סוציואקונומי שהוא לא פשוט אלא עם הכנסות ממוצעות, של שני בני הזוג, אם אני מדבר החציוני הוא סביב 15,000 שקל למשפחה.

דוד בנג'ו: אלה המשפחות שעליהן אנחנו מדברים.

דוד בנג'ו: אם אנחנו מדברים על מה שארבל דיבר, שצריך לעשות מדדים ולבדוק את התוכנית, אז מה לנו מדד יותר טוב מ-95% הצלחה.

דוד בנג'ו: זה המדד, אלה הנתונים ועם זה אנחנו יכולים להגיד שהתוכנית בוודאי מוצלחת.

דוד בנג'ו: לגבי מה שאדוני היושב ראש העלה, הסוגיה של איך בודקים את סכום הכסף, האם ההלוואה או רק השווי של הריבית, זה דבר שאני חושב שאדוני היושב ראש צודק, אבל הרגולטורים, וצריך לבחון את זה, כי אין ספק, התוכנית מוצלחת, יש לה ביקוש, אנחנו, איך טלל אמרה?

דוד בנג'ו: יודעים ליישם אותה, אבל הכול תלוי תקציב.

דוד בנג'ו: ובאמת אם אנחנו נשים את התקציב של 600,000 שקל לכל משפחה אז אכן התוכנית הזאת יקרה, אבל באמת האם 600,000 שקל שמים שם?

דוד בנג'ו: בוודאי שלא.

דוד בנג'ו: איך עושים את זה?

דוד בנג'ו: אני אישית לא מבין, אני יודע ללוות משפחות, אני יודע לעזור להם בכל הבירוקרטיה, איך ליישם את התוכנית הזאת ולהצליח, זה מה שאנחנו עושים בעמותה שלנו, מלווים את הזוגות האלה בשטח, הן במשכנתאות מול הבנקים, שיש להם קשיים מול הבנקים שהרי הבנק לא מרוויח על ה-600,000 שקל האלה כלום, ואז בעצם הוא נותן להם את ההפרשים בריביות יותר גבוהות והתפקיד שלנו זה לנסות לסייע להם וזה מה שאנחנו עושים איתם בשטח ולאחר מכן לעזור להם למצוא את הדיור עצמו, ואנחנו רואים שיש להם קשיים בזה ואנחנו עוזרים להם בזה.

דוד בנג'ו: התוכנית עובדת יפה, רק נשארה פה הסוגיה של התקציב וגם ארבל ישב איתנו כמה ישיבות, הוא מסור לתוכנית ומאוד רואים שיש רצון להצליח, חייבים למצוא את הנוסחה כי באמת יש לה ביקוש בשטח ורואים, משפחות רוכשות דירה.

דוד בנג'ו: וחברים, בוא נשים את זה על השולחן, לא מדובר בדירות יקרות, הממוצע של דירה שהמשפחות קנו, 700 מ שפחות, הוא 1.1 מיליון שקל, זה מה שמדובר.

דוד בנג'ו: לכן אני מברך את אדוני היושב ראש שהוא מקדם את התוכנית הזאת ואת כל המכובדים, טלל וארבל ויפתח ואסנת וכל מי שעושה טוב בשביל לעזור למשפחות האלה, הם צריכים את זה.

דוד בנג'ו: תודה רבה.

דוד ביטן: תודה רבה.

דוד ביטן: טוב, קודם כל לא נראה לי שדוד בנג'ו הבין את העניין במובן הזה, ברור שהתוכנית תצליח, אתה נותן הנחה בריבית אז נרשמים הרבה אנשים, זה לא מה שהאוצר אמר.

דוד ביטן: האוצר אמר שהוא בוחן את התוכנית אם יש טעם להמשיך מכל מיני שיקולים.

דוד ביטן: זה שהתוכנית מצליחה, עכשיו תיתן לזוגות צעירים בכל הארץ פטור מריבית יירשמו מיליון איש בשנייה.

דוד ביטן: לכן הם אומרים שהם צריכים לבחון את זה.

דוד ביטן: אני חושב שאין מה לבחון, שהאוכלוסייה הזאת עדיין זקוקה לסיוע ולכן צריך להמשיך אותה.

דוד ביטן: לגבי הנושא של התעסוקה, בשנת 2020 טיפלנו בזה, בשנת 2021 אמרה טלל שהם סיימו את הדיונים וכנראה התוכנית הזאת תימשך, כך שאני לא רואה צורך כרגע להמשיך את הדיון בעניין הזה, במיוחד שאין לנו זמן.

טלל דולב: סליחה, אני רוצה בכל זאת כן להגיד משהו בנושא התעסוקה.

טלל דולב: בנושא התעסוקה אנחנו טיפלנו בזה עד - - -

דוד ביטן: אבל נתתי לך אפשרות, למה לא אמרת את הכול ביחד?

טלל דולב: מפני שאמרתי ואני רוצה להגיד בנושא התעסוקה, ונמצאים פה גם האנשים ממשרד העבודה שיכולים להגיד יותר, לגבי תעסוקה בשנת 2020 הצלחנו להגיע לתקציב שאיכשהו מאפשר לנו להמשיך את מה שעשינו.

טלל דולב: אנחנו מטפלים היום בסדר גודל של 1,500 אנשים בשנה.

טלל דולב: בשביל לייצר מצב שיש לנו דינמיקה מספיק טובה ושדרוג תעסוקתי בתחום התעסוקה כדי לסגור פערי הכנסה אנחנו צריכים להגיע לטפל בסדר גודל של בין 3,000 ל-5,000 אנשים בשנה.

טלל דולב: זה כדי באמת להגיע ל-18,000 אנשים בטווח שנים סביר.

טלל דולב: אנחנו ביקשנו לעשות תוכנית חדשה, משודרגת, מה שקיבלנו עכשיו ב-11 מיליארד מאפשר לנו לצוף, אבל בהתחשב במצב הקיים, במצב של הקורונה ובמשאבים שמועסקים בתעסוקה, אנחנו דווקא חושבים שכן היינו יכולים להגדיל היום את התוכנית ולמקסם את האפשרות של יוצאי אתיופיה, לא רק לא להיפגע מהמשבר אלא לשדרג את התעסוקה ולשדרג את רמת ההכנסה שלהם.

דוד ביטן: מי זה נציג האוצר בעניין הזה?

שלומית אבינח: טלל, מי הנציג באוצר בעניין הזה?

שלומית אבינח: מול מי אתם עובדים?

שלומית אבינח: כי לא הזמנתי.

טלל דולב: לא הזמנת, לא את עלי ולא את אביעד?

שלומית אבינח: לא.

דוד ביטן: אנחנו נעשה דבר כזה.

דוד ביטן: נגוסה, אתה במשרד ראש הממשלה, יחד עם טלל, אנחנו נקבע דיון לעוד שבועיים בנושא הזה, גם תעסוקה.

דוד ביטן: אני רוצה שתעשו ישיבה על ההמלצה שלנו, אני רוצה שזה ייצא כבר, שהנושא הזה של ה-600,000 לכל משפחה לא יהיה חלק מתקציב המדינה, תקציב המדינה יכלול רק את העלות התקציבית של ההתחייבות של המדינה לבנקים שקשורה לריבית וגם לדעתי לא צריך להכניס את הכול באותה שנה, צריך להכניס באותה שנה את העלות של ההפחתה באותה שנה.

דוד ביטן: זה ייצור מצב שהתקציב שיירשם בתקציב המדינה יהיה ממש נמוך ואז אפשר להמשיך את התוכנית קודם כל, זה דבר ראשון, ודבר שני, אפשר אפילו להוסיף משפחות.

מיכל וונש: במיוחד לקראת הגל שמגיע.

דוד ביטן: כן.

דוד ביטן: זה לגבי העניין הזה.

דוד ביטן: אני מבקש שתערכו דיון לקראת הישיבה הבאה.

אברהם נגוסה: אין שום בעיה.

דוד ביטן: ואם צריך לעשות תיקון לחוק ההסדרים, הם מביאים לנו עשרות חוקים בחוק ההסדרים על כל מיני דברים, אז שיתקנו את זה, שיתקנו את העניין שלגבי התוכנית הספציפית לא יצטרכו לרשום את כל המשכנתאות.

דוד ביטן: הבנקים נותנים מיליארדים של משכנתאות בשנה, מה הסיפור?

דוד ביטן: שום דבר לא נרשם בתקציב המדינה.

דוד ביטן: בגלל שפה יש התחייבות של המדינה לבנקים הכול נרשם.

דוד ביטן: אז לא, גם זה לא יירשם ואם צריך לתקן בחוק ההסדרים כשמכינים תקציב שיעשו את זה ולא צריכים לרשום את כל עשר השנים במכה אחת, צריך לרשום כל שנה בנפרד, שנה אחת זה 25,000 למשפחה כפול 200 משפחות, כמה זה יוצא?

אברהם נגוסה: 600 משפחות?

דוד ביטן: לא, 200 משפחות.

דוד ביטן: 200 כפול 25,000 שקל.

טלל דולב: חמישה מיליון שקל.

דוד ביטן: זה הסעיף שצריך להירשם בתקציב המדינה ואז לא ינפחו את זה שעולי אתיופיה מקבלים תקציבים של מיליארד וחצי כשבפועל הם לא מקבלים, הם לוקחים משכנתא מהבנק ומחזירים אותה.

אברהם נגוסה: נכון.

דוד ביטן: ריבונו של עולם, אני לא מבין את הסיפור הזה.

דוד ביטן: אז אני מבקש על זה דיון וגם הנושא של התעסוקה, אני מבין שבגלל שמתכננים ליותר עולים אז צריכים יותר תקציב, אז גם בנושא הזה תעשו דיון מקדים ואנחנו נמשיך בישיבה הבאה.

שלומית אבינח: בעוד שבועיים נעשה דיון.

דוד ביטן: אני חייב להמשיך את הישיבה האחרונה, אז אני מאוד מתנצל אם מישהו לא התייחס, אבל אנחנו נתייחס לזה בישיבה הבאה, אוקיי?

אברהם נגוסה: תודה.

דוד ביטן: זה חוצפה לרשום מיליארד וחצי כשבפועל זה עולה למדינה - - -

מיכל וונש: זה לא מדויק.

דוד ביטן: עולה למדינה חמישה מיליון שקל.

דוד ביטן: מה הולך פה?

דוד ביטן: אני לא מבין.

דוד ביטן: מה, השתגעו אנשים?

דוד ביטן: רק לבוא ולהגיד שמנו מהתקציב?

דוד ביטן: זה תקציב לא מנוצל הרי, בפועל הם לא מנצלים את התקציב הזה, אחר כך לוקחים בהעברות תקציביות בוועדת הכלכלה, מעבירים את זה למשהו אחר בסוף השנה.

דוד ביטן: הישיבה נעולה.