ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 75, 2020-10-12 09:30

יעקב מרגי: בוקר טוב לכולם.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת, 12 באוקטובר 2020, כ"ד בתשרי התשפ"א.

יעקב מרגי: הנושא על סדר היום: הצעת תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (חובות הדיווח של בעל רישיון), התש"ף-2020.

יעקב מרגי: נמצאים איתנו משרד התקשורת, רוני חורי ודנה נויפלד, היועצת משפטית.

יעקב מרגי: אתם רוצים להציג לנו את עיקרי הדברים של התקנות?

יעקב מרגי: בבקשה.

דנה נויפלד: ראשית, תודה רבה לוועדה וליו"ר שדנים בהצעת התקנות שבפניכם.

יעקב מרגי: אתם לא רגילים שבוועדות כנסת דנים בתקנות?

דנה נויפלד: תמיד אומרים תודה.

דנה נויפלד: אני רוצה כבר בפתח הדברים להודות לייעוץ המשפטי לוועדה, ליועץ המשפטי של הוועדה איתי ולנעמה, על שיתוף הפעולה ועל העבודה היסודית שהם עשו במעבר לתקנות.

דנה נויפלד: הם העירו לנו הערות מצוינות ותיקנו בהתאם.

דנה נויפלד: הם בהחלט היוו את התקנות.

דנה נויפלד: אלה התקנות שמונחות בפניכם היום.

דנה נויפלד: הוועדה מתבקשת עכשיו לאשר טיוטת תקנות שלמעשה יש בה שני עניינים.

דנה נויפלד: אחד זה ביטול הוראות הפיקוח שקבועות בתקנות הפיקוח.

דנה נויפלד: אגיד את השם המלא שלהן: תקנות הפיקוח על פעולתו של בעל רישיון.

דנה נויפלד: התקנות הן מ-1986.

דנה נויפלד: ולעדכן הוראות דיווח שמצויות בהצעה שבפניכם, שעניינן אירוע מיוחד.

דנה נויפלד: אתן קצת רקע.

דנה נויפלד: תקנות הפיקוח נקבעו לפני שנים רבות, בשנת 1986, כאשר אז פעלה בשוק התקשורת חברה אחת, חברת בזק, ונקבעו הוראות שנתנו בידי המשרד סמכויות פיקוח כלפי החברה, שזו סמכות להיכנס לחצרים, למדידות, לבדיקות, כל מיני סמכויות שהיום קובעים אותן בחקיקה ראשית ולא בתקנות.

דנה נויפלד: ואכן בשנת 2012, כשתוקן חוק התקשורת עם תיקון מספר 55, שזה תיקון נרחב שהוועדה הזאת חוקקה, למעשה הסמכויות האלה הועלו לדרגה של חקיקה ראשית.

דנה נויפלד: לא זו אף זו, שגם הסמכות שמכוחה הותקנו התקנות למעשה בוטלה, ולכן התקנות האלה מבחינה משפטית כבר לא רלוונטיות.

דנה נויפלד: למעשה אנחנו עכשיו, אגב התיקון של הדיווחים, מתקנים ומבטלים את התקנות שממילא מבחינה משפטית כבר אינן בתוקף.

דנה נויפלד: לצד זאת אנחנו מעדכנים את חובות הדיווח.

דנה נויפלד: בתקנות הישנות מ-1986 – אם תעיינו בהן תראו שבתקנות יש רשימה ארוכה של דיווחים שלמעשה אינם רלוונטיים עדו היום.

דנה נויפלד: היו רלוונטיים בעבר, היום כבר הדיווחים האלה אינם רלוונטיים ואינם נדרשים עוד במשרד.

דנה נויפלד: למעשה אנחנו מוחקים אותם היום ומוסיפים דיווח על קרות אירועים מיוחדים, שתכף נסביר מה הם.

דנה נויפלד: אירוע מיוחד – מיד רוני יסביר – זה אירוע שבו יש לפי כל מפעיל מהו אירוע.

דנה נויפלד: אירועים מיוחדים הם אירועים שבהם יש בדרך כלל סוג של תקלה לציבור, שירות שניתן לציבור ברמת שירות פחותה ממה שניתנת היום, ובדרך כלל מתחיל להתגלגל איזשהו אירוע ואז המשרד צריך שידע על קרות האירוע בשלב המוקדם ביותר שניתן.

דנה נויפלד: ולכן התקנות קובעות את האירועים שקורים ואת הפרטים שצריך למסור למשרד מיד בקרות האירוע, יום לאחריו ושלושה ימים לאחר מכן.

יעקב מרגי: הסקירה הראשונית בשלב הזה מספקת אותנו.

איתי עצמון: רק השלמה קטנה, אם תוכלי לומר לוועדה מי הם אותם מפעילים, על מי חלות חובות הדיווח.

דנה נויפלד: בהחלט.

דנה נויפלד: יש לנו המפעיל הבין-לאומי, שזה מי שנותן שירותי בזק בין-לאומיים.

דנה נויפלד: יש המפ"א, שזה מפעיל מפ"א ארצי, למעשה מי שנותן שירותי תקשורת נייחת.

דנה נויפלד: מפעיל רט"ן, שזה בעצם מי שנותן שירותי טלפון נייד, שזה סלולרי.

דנה נויפלד: מפעיל שירותי תמסורת, מפעיל שירותי תמסורת באמצעות כבל תת ימי, למעשה מפעיל שיש לו רישיון לכבל התת ימי וספקי גישה לאינטרנט.

דנה נויפלד: אלה למעשה אותם מפעילים עיקריים שהציבור נסמך עליהם למתן שירותי תקשורת בהיקף נרחב.

איתי עצמון: ולא בלשון חקיקה מדובר על הטלפוניה הנייחת והסלולרית וספקי אינטרנט.

דנה נויפלד: נכון מאוד.

דנה נויפלד: וגם כבל תת ימי, למי שנותן שירותי תמסורת.

יעקב מרגי: בואי נתחיל עם התקנות.

יעקב מרגי: אם נצטרך, נעשה עצירה לצורך דיון או הערות.

יעקב מרגי: בבקשה.

דנה נויפלד: הצעת תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (דיווח של בעל רישיון על אירוע מיוחד), התשפ"א-2020

יעקב מרגי: עד כאן סעיף ההגדרות.

יעקב מרגי: האם יש הערות לאורחים שלנו בזום?

יעקב מרגי: יוגב עזרא ביקש רשות דיבור.

יוגב עזרא: אדוני, אין לי הערות להגדרות.

יוגב עזרא: אולי יותר מאוחר אתייחס לתקנות באופן כללי.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אז נמשיך.

אנטאנס שחאדה: מה זה "סמוך ככל שניתן לאירוע"?

דנה נויפלד: זה למעשה הסעיף העיקרי שבו הוא למעשה מנחה את החברות מתי צריך להודיע ועל מה צריך להודיע.

דנה נויפלד: הדיווח הראשוני אמור להיות דיווח בעקבות האירוע, ולכן אפשר לראות שההודעה תינתן במסרון או באמצעי תקשורת מקוון אחר שיורה לו המנהל.

דנה נויפלד: הכוונה היא לתת הודעה כמה שיותר מהר, והיום ההודעה המהירה ביותר היא כאמור דרך הודעת אס.

דנה נויפלד: אם.

דנה נויפלד: אס או הודעה מקוונת אחרת.

יעקב מרגי: מה זה כמה שיותר מהר?

יעקב מרגי: כמה שיותר מהר שלי הוא לא כמה שיותר מהר לאחד אחר.

דנה נויפלד: ההוראה מחייבת סמוך ככל הניתן לאחר שנודע לו על קרות האירוע המיוחד.

אימאן ח'טיב יאסין: כעבור יום?

אימאן ח'טיב יאסין: יומיים?

אימאן ח'טיב יאסין: שלושה?

יעקב מרגי: היא אומרת ככל שניתן.

יעקב מרגי: במידה ויבואו לבדוק ויראו למה הוא לא הודיע, אם זה קרה בשעה 14:00 והוא הודיע רק בערב מאוחר הוא יצטרך לתת הסברים.

יעקב מרגי: כי לפעמים מנסים לפתור בעיה וזה אירוע מתגלגל.

יעקב מרגי: הייתה תקלה קטנה וזה התגלגל.

יעקב מרגי: היינו במקרים של הטרקטור שהרים את הקו של בזק והשבית מדינה שלמה.

יעקב מרגי: כך אני חושב, אלא אם כן את רוצה להשלים.

דנה נויפלד: אתה צודק.

דנה נויפלד: אין לי מה להוסיף.

דנה נויפלד: זאת ההודעה הראשונה.

דנה נויפלד: אחר כך יש הודעה נוספת, שהיא ביום למחרת.

דנה נויפלד: ההנחה היא שכבר ייוודע מה הפרטים הרלוונטיים, והחברות בדרך כלל מתחילות לתחקר מה קורה, מאיפה נובעת התקלה, למה היא קרתה, באילו היקפים.

דנה נויפלד: אז יש דוח נוסף, לפי תקנה ב', שנותנים אותו ביום העבודה שלמחרת.

דנה נויפלד: שוב, יש לנו גם דוח סופי אחרי שהאירוע מסתיים ויודעים מה היקפו, מה היה בו, תחקרו אותו ויש המידע המלא בידי החברה.

דנה נויפלד: אבל יש אפשרות שהאירוע יימשך ואחר כך יהיו מידעים נוספים, אז התקנה מתייחסת לכל המצבים האלה.

יעקב מרגי: אוקיי.

יעקב מרגי: להמשיך לקרוא.

יעקב מרגי: נצביע בסוף.

דנה נויפלד: כיוון שהמתכונת לאופן הדיווח כבר בתקנות, ואנחנו לא יכולים לצפות כל מצב שיכול שיקרה, למעשה התקנה הזאת נותנת אפשרות לסטות במתכונת הדיווח אם נדרשים פרטים אחרים שלא מופיעים פה.

דנה נויפלד: הרעיון היה לפרמל את מתכונות הדיווח כדי שהחברה תדע מה מצופה ממנה, אבל כפי שאנחנו יודעים שצריך לצפות לבלתי צפוי, אז אנחנו מאפשרים למנהל לסטות גם מהמתכונת שנקבעה בתקנות.

דנה נויפלד: זה כנראה בנסיבות מסוימות שמצדיקות זאת, זה לא נסיבות רגילות, שבהן בעצם אין פה על מה לדווח, כי האירוע ברור או כי המידע לא רלוונטי או כי בעצם אין אירוע לדווח עליו, אז המנהל רשאי לפטור את המפעיל מהחובה לדווח.

דנה נויפלד: אבל אז צריך לנמק את זה.

אנטאנס שחאדה: זה לשיקול דעתו של המנהל?

דנה נויפלד: המנהל לפי ההגדרות הוא סמנכ"ל הפיקוח של המשרד.

דנה נויפלד: למעשה זה הגורם המקצועי שאחראי לרכז את המידע.

יעקב מרגי: יש סיבות מיוחדות, או שאנחנו נותנים לו סמכות?

דנה נויפלד: רוני, אתה רוצה להתייחס?

דנה נויפלד: לתת דוגמה?

איתי עצמון: אולי כדאי לתת דוגמה לנסיבות שבהן למשל יידרש פטור כזה.

רוני חורי: דוגמה לנסיבות שבהן יידרש פטור.

רוני חורי: למשל, תקלה שקרתה בגלל סיבה חיצונית כמו הפסקת חשמל פתאומית או קצר גדול שגרם לנפילה ואחר כך הנושא הזה עלה, והדברים ברורים.

רוני חורי: זה נושא שעלה לי לראש, אחשוב על דוגמה יותר טובה.

יעקב מרגי: נתתם בעבר פטור כזה?

רוני חורי: כן.

רוני חורי: היה אירוע שהחברה ביקשה לקבל פטור מהוצאת דוח מפורט.

רוני חורי: לא היה צריך דוח מפורט, כי היה אירוע מיוחד, אבל הוא היה קטן ומוגדר, והדיווח הראשוני שהתקבל אחרי יום בעצם כיסה את הכול אז אנחנו נתנו פטור מלהוציא דיווח מפורט.

יעקב מרגי: התדירות היא גבוהה?

רוני חורי: לא, זה לפי הצורך והעניין.

רוני חורי: התדירות היא לא גבוהה, התדירות היא סבירה.

יעקב מרגי: אשאל יותר מדויק.

יעקב מרגי: בפרקטיקה של התקלות זה דבר שבשגרה ברמות כאלה שמפילות פלחים באוכלוסייה?

יעקב מרגי: הרי אמצעי התקשורת שדיברנו עליהם קודם, האינטרנט והטלפון הנייד, הפכו להיות עורק ראשי של החיים שלנו.

יעקב מרגי: אפילו הקורונה לא מפחידה אותנו כמו השבתת מכשיר נייד שלנו.

יעקב מרגי: זה דבר שבשגרה?

יעקב מרגי: דבר נוסף, לעיתים אנחנו עדים לכך שללקוחות פלאפון לדוגמה הייתה להם בעיית קליטה במשך שעתיים, או חברת סלקום וכדומה.

יעקב מרגי: אלה אירועים שצריכים לדווח עליהם?

רוני חורי: בוודאי.

רוני חורי: זה תלוי בהיקף.

רוני חורי: זה בדיוק מה שדנה אמרה קודם, זה תלוי בהיקף של המנויים הנפגעים וזה תלוי בגודל האירוע.

רוני חורי: אם נפלה מגירת מנויים שהיא קטנה ולא משפיעה על הכמות הנדרשת בתקנות, אז לא צריך לדווח.

רוני חורי: אבל קח למשל את האירוע שקרה בלונדון.

רוני חורי: היה אירוע של שריפה של מרכז מחשוב גדול מאוד בלונדון, בגלל תחזוקה לקויה, אבל הוא לא השפיע על השירות שניתן בארץ בזמן שזה קרה, אבל החברות דיווחו כי ידענו שהעומסים שיתהוו אחר הצהריים ובערב יגדלו בגלל לונדון.

רוני חורי: אנחנו ידענו מזה והיינו בקשר עם החברות על מנת שייתנו גיבויים על מנת שכאשר התקלה תבוא לידי ביטוי מבחינת הפגיעה בשירות, הפגיעה תהיה כמה שיותר נמוכה.

רוני חורי: ובאמת הציבור ידע, יצאה הודעת דובר, יצאה הודעה לתקשורת והאירוע הזה עבר בלי הרבה רעשים ופגיעות בשירות לציבור.

איתי עצמון: אני רק רוצה להוסיף, שימו לב שהפטור הוא רק לגבי דיווחי ההמשך.

איתי עצמון: ההודעה הראשונית המיידית – אין לגביה פטור.

איתי עצמון: יש הודעה ראשונית ולאחר מכן ניתן לתת פטור.

יעקב מרגי: אני חשבתי שרק האובך שמגיע לנגב מגיע מסעודיה.

יעקב מרגי: מתברר שגם אם יש תקלה בלונדון היא יכולה להשפיע על הטלפונים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מקווה שיש פתרון לתקלה שהייתה בצפון, בנצרת.

אימאן ח'טיב יאסין: זו לא תקלה, זו קטסטרופה.

יעקב מרגי: אתה יודע לומר לנו על התקלה?

יעקב מרגי: אומרים שיש שיבוש קבוע באזור נצרת בצפון בסוגיות קליטה.

רוני חורי: בעקבות השריפה הקשה שקרתה באזור הצפון פניתי לחברות לקבל דיווחים האם הייתה להם פגיעה בתשתית.

רוני חורי: אני מדבר על שני בעלי התשתית המרכזיים במדינת ישראל, בזק והוט.

רוני חורי: מהדיווחים שקיבלתי לא הייתה פגיעה בתשתית ואין פגיעה בשירות.

יעקב מרגי: הם מדברים על השגרה.

יעקב מרגי: בשגרה הם אומרים שיש בעיות.

רוני חורי: אפשר להתפזר גם לשגרה, אני מציע שנתמקד בנושא.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מעלה את זה בשיא הרצינות.

אימאן ח'טיב יאסין: אפילו בתשתית של בזק, שלכאורה אמורה להיות הכי יציבה ובבזק בין-לאומי כספק יש הרבה הפסקות של אינטרנט ויש מהירות מאוד מאוד נמוכה, למרות שמשלמים על מהירות גבוהה לוקחים כסף ולא מקבלים שירות.

יעקב מרגי: אגיד לך מניסיון שלי.

יעקב מרגי: אני התנתקתי מבזק בין-לאומי.

יעקב מרגי: אני גר במושב.

יעקב מרגי: בערים גדולות אין סיבה שתהיה בעיה כזאת.

יעקב מרגי: יש אזורים שמהירות הגלישה, גם אם תקחי את הראוטרים הכי חזקים – לא יעזור כלום.

יעקב מרגי: בלי קשר, תעלי את זה על הכתב.

יעקב מרגי: אם נצטרך להיכנס לזה, ניכנס לזה.

רוני חורי: אני מבקש להגיב לחברת הכנסת לגבי ההערה שלה.

רוני חורי: ככל שיש תקלות, נכון להתלונן לגביהן.

רוני חורי: השאלה היא האם הבדיקה נעשתה בבדיקה קווית בחיבור לראוטר או בחיבור אלחוטי.

רוני חורי: כי החיבור האלחוטי מאט מאוד, וכאשר כל השכנים וכל הדיירים, שכולם נמצאים בבתים לצערנו היום, וכולם מפעילים את הראוטרים שלהם, יש השפעה הדדית בין הראוטרים והקצב יורד גם כך.

רוני חורי: אם החיבור לקיר זה החיבור שאנשים קונים מבזק, מהוט, מפרטנר, מסלקום, מ-IBC, זה החיבור.

יעקב מרגי: חיבור קווי, בכבל, ולא באוויר.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: נמשיך עם התקנות.

דנה נויפלד: בגלל שאנחנו קובעים פה פורמט שהוא יחסית נוקשה לדיווח גם מבחינת המועדים, גם מבחינת המידע שצריך להעביר, הסעיף הזה נותן אפשרות לדחות את מועד הדיווח.

דנה נויפלד: לא לבטל אותו, זה לא פטור, אלא זה פשוט דחיית המועד.

דנה נויפלד: כמו שאיתי הסב את תשומת לבכם, הכוונה היא לא לדיווח הראשון אלא לדיווחים הנמשכים לאחר מכן.

רוני חורי: דנה, ברשותך, אני רוצה להרחיב בסוגיה הזאת לגבי דחיית מועד הדיווח.

רוני חורי: קורה לא אחת שיש תקלות שהן תקלות שנובעות ממערכות מורכבות וצריך לעמוד מול הספק של הציוד שלא נמצא בארץ על מנת לברר את התקלה עד תומה, ולפעמים הבירור עצמו שנעשה במעבדות הספק בחוץ לארץ לוקח זמן, כך שלוקח זמן לעבד את הדוח הסופי של האירוע, ועל מנת שהדוח שיגיע לשולחנו של מנהל המשרד יהיה מלא, אנחנו מאפשרים לאותו בעל רישיון להגיש את הדוח במועד מאוחר יותר עם כל הנתונים שיהיו בידיו, שהוא מקבל אותם מספקי השירות בחוץ לארץ.

דנה נויפלד: זה מאפשר לאצול את הסמכות לעובד האגף שהוא בעל מומחיות בעניין, וזאת למעט סעיף הפטור שהוא הסעיף החשוב ביותר, ולכן אותו לא ניתן יהיה לאצול.

דנה נויפלד: זה בשביל ליצור את קו ההתחלה של התקנות, שזה עוד 30 יום.

דנה נויפלד: למעשה התוספת הראשונה היא התוספת שמפרטת את אותם אירועים מיוחדים בחלוקה למפעילים, מהם אותם אירועים מיוחדים.

דנה נויפלד: והתוספת השנייה היא התוספת שמפרטת את הפרטים שצריך למלא בדוח.

דנה נויפלד: זה מונח לפניכם.

דנה נויפלד: אם אתם רוצים, אני אקרא.

איתי עצמון: אני לא חושב שצריך לקרוא.

איתי עצמון: חברי הכנסת יכולים לעיין בתוספות.

איתי עצמון: הנוסחים מונחים בפניהם.

איתי עצמון: נשמח אם תסבירו לגבי התוספת השנייה, בעניין הפרטים שיש שעל המפעיל לדווח.

איתי עצמון: הוא צריך לדווח בין היתר על משמעויות התקלה.

איתי עצמון: כלומר, יש כמה פרטים של התאריך ומשך הזמן המוערך לטיפול, תיאור התקלה, מיקום גיאוגרפי של מקום התקלה.

איתי עצמון: אני מסתכל למשל על פרט 2 בתוספת לגבי הדוח הסופי.

איתי עצמון: מה בדיוק יידרש המפעיל לפרט לגבי משמעויות התקלה?

רוני חורי: משמעויות התקלה, זה על מה זה משפיע, על כמה לקוחות זה משפיע, מה השירות הנפגע.

רוני חורי: האם השירות הנפגע הוא כל השירות או חלקו, או האטה בגלישה או קבלת קו אחרי זמן מסוים.

איתי עצמון: זה לא היקף התקלה?

איתי עצמון: אני מסתכל על הפרטים שאתם מבקשים מהחברות למסור.

דנה נויפלד: באופן ספציפי רצינו לכתוב שאלות שהן רלוונטיות לתקלה ולמתן השירות.

דנה נויפלד: אפשר לראות שיש פה גם העניין של תיאור השירות, גם מספר המנויים, אבל יכול להיות שיש משמעויות והשלכות לתקלה, וזה מה שצריך לפרט בתוך הרכיב של המשמעויות.

דנה נויפלד: יכול להיות שלפעמים בתקלות מסוימות מספיק לתאר את השירות, ואז זו גם משמעות.

דנה נויפלד: אבל יכול להיות שיש תקלות אחרות שבהן יש תיאור של השירות וגם משמעויות נוספות שיכול שיהיו אם שירות מסוים לא ניתן.

יעקב מרגי: תופעות לוואי של אותה תקלה ותופעות המשך.

דנה נויפלד: לדוגמה, נכון.

יעקב מרגי: אנחנו כל הזמן טוענים כאן שמשרדי הממשלה מתעכבים בתיקון תקנות ולא מטפלים בהסמכות שקיבלו על פי חוק.

יעקב מרגי: מה שפה כאן בוועדות חוקקו ואישרו.

יעקב מרגי: ואני שומע גם מהצוות של הייעוץ המשפטי שמשרד התקשורת עושה עבודה טובה בנושא הזה, המחלוקות הן מקצועיות.

יעקב מרגי: אז אין לי אלא לציין את זה לשבח, כי כל השנים אנחנו פה עדים לתקנות שמחכות לפעמים שנים רבות, ויש פה גם התאמות של דברים אקטואליים.

יעקב מרגי: אז קודם כל תודה רבה לכם.

יעקב מרגי: בבקשה, גברתי.

אימאן ח'טיב יאסין: רציתי לשאול לגבי מה שמוסבר בטור ב', האירוע המיוחד.

אימאן ח'טיב יאסין: אחד מהקריטריונים שם הוא 10,000 מנויים, שזה הרף הנמוך, או 10% ממה שיש לאותו מפעיל.

רוני חורי: מה השאלה בבקשה?

אימאן ח'טיב יאסין: זה מספר גדול וגבוה, ויש מקומות שאין בהם 10,000 אנשים.

יעקב מרגי: כשלוקחים מפעיל, לצורך העניין סלקום או פלאפון או פרטנר או הוט, יש לו סך מנויים שהם פזורים על כל הארץ.

יעקב מרגי: תדברי על 10,000 בפזורה ארצית.

אימאן ח'טיב יאסין: בדרך כלל כשקורית תקלה, היא קורית במקום ספציפי.

אנטאנס שחאדה: כפר ערבי שתושביו הם 3,000, שכל הכפר נפגע.

אימאן ח'טיב יאסין: ורק במקום הזה יש התקלה.

יעקב מרגי: אתה לא מתייחס בטור לתקלה אזורית?

אנטאנס שחאדה: או מקומית.

רוני חורי: אין פה עניין של תקלה אזורית, יש פה עניין של תקלה מקומית.

רוני חורי: אם יש לך יישוב שנפגע, או 10% מהמנויים שנפגעו, צריך לדווח על זה.

יעקב מרגי: יש לך יישוב עם 500 משפחות, האם זו תקלה שיצטרכו לדווח עליה או לא? זו השאלה עכשיו.

רוני חורי: צריך לדווח עליה.

יעקב מרגי: מכוח מה?

דנה נויפלד: במספר 6, השבתת יישוב לשש שעות או יותר.

דנה נויפלד: גם אם הוא יהיה יישוב של 20 איש, אם תהיה בו השבתת שירות למשך שש שעות או יותר, אז בלי קשר למספר המנויים הכללי של המפעיל, זה כבר אירוע מיוחד.

יעקב מרגי: תמיד כשאומרים מספר, שואלים למה.

יעקב מרגי: השאלה למה שש שעות.

דנה נויפלד: זה כבר נחשב תקלה.

דנה נויפלד: זו תקלה יותר משמעותית.

רוני חורי: כאשר יש לך תקלה, כל מפעיל שואף לתקן אותה.

רוני חורי: הנחת העבודה היא שתוך שש שעות הוא אמור לתקן אותה.

יעקב מרגי: התחלת בדיוק בסיבה למה צריך להיות מוטרד.

יעקב מרגי: אמרת שלמפעיל יש אינטרס מיידי לתקן, כשאתה מדבר על יישוב קטן ויש לו צרות אחרות, מי מעניין אותו איזה יישוב בצפון או בדרום?

רוני חורי: אני לא מסכים.

רוני חורי: אני עובד מול כל המפעילים.

רוני חורי: כל המפעילים חפצי חיים הם.

רוני חורי: כולם רוצים לתת שירות, כולם רוצים להרוויח כסף וכולם רוצים שהלקוחות שלהם יהיו מרוצים מהם.

רוני חורי: לכן יש להם אינטרס לתת שירות.

יעקב מרגי: על כוונות טובות לא מתקנים תקנות.

יעקב מרגי: כשלמפעיל יש צוותים כרגע שעוסקים בתחזוקה שוטפת, עסוקים, והוא עכשיו צריך לנייד אותם לאזור הצפון או לאזור הדרום, ליישוב קטן, הוא יעשה את השיקול שלו.

יעקב מרגי: אם הוא יכול לתקן את זה בשעה-שעתיים, למה שש שעות?

דנה נויפלד: אנחנו לא מדברים על התיקון, יושב-ראש הוועדה, אלא על הדיווח.

יעקב מרגי: הנה, אני נפלתי.

יעקב מרגי: תודה על התשובה.

יעקב מרגי: וכמה זמן מחייב אותם להתייחס לתקלה במקרה שיש תקלה יישובית?

יעקב מרגי: האם יש הוראות כלשהן שמחייבות את הספק להתערב מיידית?

רוני חורי: בוודאי, יש לו תקלה, הוא צריך לטפל בתקלות של היישוב.

רוני חורי: אם היישוב נופל מהרשת, כן, הוא צריך לטפל בזה מיידית.

יבגני סובה: השאלה הייתה אם יש הגבלת זמן שהוא חייב לתקן.

יבגני סובה: לא בתקנות האלה, האם באיזשהו מקום כתוב שהמפעיל חייב תוך זמן קצר לטפל בתקלה, מעבר לחובת דיווח של שש שעות של תקלה?

רוני חורי: אני לא יודע לענות על השאלה הזאת.

רוני חורי: אני יכול לתת תשובה לגבי הזמנים שמוגדרים, אני צריך לבדוק את זה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני מבקש לקבל תשובות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לשתף במצב שקורה לכולנו כמעט.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אישית החלטתי שאני לא מתקשרת לשום חברה כדי לבקש תיקון, כי אני יודעת שאני מקבלת התקף לב מרוב שמעבירים אותי ממקום למקום, ובסוף אין תיקון.

יעקב מרגי: בתור נבחרת ציבור אסור לך להתייאש.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא מתייאשת, אבל בבית אני אומרת לילדים שלי: אני משלמת עבור השירות, תעשו אתם את העבודה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: כי אני הגעתי למסקנה שזה אבוד, פשוט מאוד.

אימאן ח'טיב יאסין: ולכן אנחנו יושבים כאן, כדי שזה לא יהיה אבוד לכל האנשים.

יעקב מרגי: לכן הקמנו ועדת משנה לנושא צרכנות, ואם צרכנים נפגעים בוועדת המשנה הזאת יתייחסו אליהם, גם אם זו בעיה אישית.

יעקב מרגי: זו המטרה שלי, ואני אתן את הזמן לוועדת המשנה לצרכנות ככל שניתן.

יעקב מרגי: אם צריך גם בימי ראשון, אין לי בעיה.

יעקב מרגי: הם ישבו על הדברים האלה, בלי שום קשר.

יעקב מרגי: התקנות מתבקשות.

יעקב מרגי: כפי שאמרתי, אני מודה לכם על תיקון התקנות.

יעקב מרגי: מי בעד אישור כל התקנות כפי שהוקראו, כולל התוספות?

יעקב מרגי: בעד אישור התקנות – 5

יעקב מרגי: נמנעים – אין

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: התקנות אושרו.

יעקב מרגי: תודה רבה לכם.

יעקב מרגי: הישיבה הבאה ב-11:00.