ועדת המשנה לעניין אינטגרציה של עולים חדשים בחברה הישראלית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 4, 2020-09-15 10:00

טלי פלוסקוב: בוקר טוב לכולם, היום 15 בספטמבר 2020, השעה 10:10, אני פותחת את ישיבת ועדת המשנה של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, ועדת משנה לעניין אינטגרציה של עולים חדשים בחברה הישראלית.

טלי פלוסקוב: הנושא לדיון היום זה הנושא של הוצאות לפ"מ בשנים 2020-2015, פרסומים בשפות זרות.

טלי פלוסקוב: אני חייבת להגיד לכם שקיבלתי החלטה לקיים דיון בנושא כי מאוד לא היה ברור לי איך הכול עובד.

טלי פלוסקוב: יש לי המון שאלות שאנחנו לא מצליחים לקבל, הממ"מ הכינו לנו עבודה מצוינת, ועל כך המון תודה, ואני אתן לכם אפשרות להציג לנו את העבודה.

טלי פלוסקוב: יחד עם זאת אנחנו שלחנו שאלות גם ללפ"מ, לצערנו הרב לא קיבלנו שום תשובה.

שלומית אבינח: גם ממשרדי הממשלה.

טלי פלוסקוב: גם למשרדי הממשלה.

טלי פלוסקוב: לצערי הרב לא קיבלנו תשובות.

טלי פלוסקוב: אני אקריא עכשיו את כל השאלות ששלחנו כי אני רוצה שבמהלך הדיון יהיו לנו תשובות לשאלות האלה, מלפ"מ, ממשרדי הממשלה, אנחנו חברי הכנסת רוצים לדעת איך השיטה עובדת, מי מקבל החלטות, איפה השקיפות, לאן הכסף הולך, מי מקבל.

טלי פלוסקוב: השאלות הן כאלה, כיצד מתקבלת ההחלטה בלפ"מ על חלוקת התקציבים לפי המגזרים, כיצד מתבצעת בלפ"מ חלוקת התקציבים במגזר הרוסי לפי משרדי הממשלה הרלוונטיים, ממשרד דוברי הרוסית, נקרא לזה ככה, זה יותר נכון, מי מבצע את התרגום בפועל.

טלי פלוסקוב: האם התרגום מבוצע על ידי משרדי הממשלה או על ידי עובדי לפ"מ, האם יש עובדים בלפ"מ בכלל.

טלי פלוסקוב: האם בלפ"מ קיימות מחלקות נפרדות בחלוקה לפי מגזרים שונים.

טלי פלוסקוב: פיתוח תוכניות במדיה בשפה הרוסית, מי אחראי בלפ"מ, על פי אלו קריטריונים לפ"מ מחלקת את התקציב של התקשורת בשפות הזרות, רוסית, אמהרית, אנגלית, צרפתית, ספרדית, ונוהל עבודה של לפ"מ, התקשרות עם ספקים, כן או לא.

טלי פלוסקוב: מה שחשוב שתבינו פה, אני אחת, אני חושבת, מהרבה חברי כנסת שלא מבינים, ואני אומרת כרגע בשמי, איך עובדת שיטת הלפ"מ.

טלי פלוסקוב: אנחנו נמצאים בתקופת קורונה, אני חושבת שעבודת ההסברה בשפות שהציבור מבין אותן היא כרגע קריטית.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שההסברה לא צריכה להגיע מפוליטיקאים, ההסברה צריכה להגיע ממשרדי הממשלה, מאלה שמקבלים החלטות, וההסברה הזאת צריכה להגיע לכל אדם ואדם, גם אם הוא אפילו לא פותח שום דבר.

טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים להגיע אליהם, זה לא אנשים שצריכים להגיע אלינו, לפתוח אתר ולקרוא.

טלי פלוסקוב: זה לא קורה.

טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים להגיע לאנשים, והשאלה שלי איך אנחנו מגיעים לאנשים עם מידע הכי קריטי, במיוחד בתקופה הזאת, לאנשים שהם לא דוברי השפה העברית, ויש לא מעט כאלה במדינת ישראל.

טלי פלוסקוב: אלה השאלות שאני ארצה לקבל תשובות.

טלי פלוסקוב: אני רוצה שאסנת תציג לנו את העבודה.

טלי פלוסקוב: אנדרי, כמובן אחרי שנראה את העבודה כמובן אם תרצה אני אתן לך גם להתייחס.

טלי פלוסקוב: נראה את הנתונים.

טלי פלוסקוב: אם יש לך, אני לא ראיתי בעבודה איזה שהיא התייחסות לתקופת הקורונה.

טלי פלוסקוב: אני מאוד אשמח כי לא כל כך ראיתי בעבודה שקראתי, אשמח אם תתייחסי לזה.

טלי פלוסקוב: כמובן אחר כך אנחנו ניתן להתייחס לכל מי ששומע אותנו בזום, אני יודעת שנמצאים גם נציגים של משרדים ממשלתיים, גם נציגים של לפ"מ, גם אנשי תקשורת בשפה הרוסית שפועלים במדינה, לא כל כך הרבה אם אני אשווה לקבוצות אחרות, אבל בסוף אני מקווה שאנחנו נבין ויותר נכון נכוון ונצליח אולי לשנות את המצב הקיים כי בעיניי מה שקורה נכון להיום זה ממש לא מספיק.

טלי פלוסקוב: בבקשה, גברתי, תציגי לנו.

טלי פלוסקוב: אסנת אלגום מזרחי, שהכינה לנו עבודה, ממרכז המחקר המידע של הכנסת, בבקשה, לרשותך.

אסנת אלגום מזרחי: תודה רבה, חברת הכנסת, יושבת ראש הוועדה, בוקר טוב.

אסנת אלגום מזרחי: קודם כל שמי אסנת אלגום מזרחי, אני מגיעה מטעם מרכז המחקר והמידע של הכנסת.

אסנת אלגום מזרחי: אני אציין רק בפתח דבריי שיש פרק ספציפי שעוסק בתקופת הקורונה ובפרסומים של לפ"מ בתקופת הקורונה, אנחנו עוד מעט ניגע בו ממש בקצרה, מי שירצה יוכל גם לקרוא בהרחבה את המסמך עצמו.

אסנת אלגום מזרחי: כרקע למסמך אני אציין שמרכז המחקר והמידע התבקש להכין מסמך שחוקר את הנתונים הכמותיים על הוצאות לשכת הפרסום הממשלתית עבור חמש השנים האחרונות, כל אחת מהשנים 2015 עד 2020, כשהנתונים עבור שנת 2020 כמובן חלקיים מאחר שהם נכונים נכון למועד כתיבת המסמך, לחודש ינואר עד יוני 2020, מחצית השנה הראשונה של השנה הזו.

אסנת אלגום מזרחי: הנושא של בדיקת ההוצאות של פרסומים של לשכת הפרסום הממשלתית, גם עבור האוכלוסייה הכללית וגם עבור קבוצות אוכלוסייה שונות בשפות שונות, למעשה עולה אחת לכמה זמן ומתבקש מאיתנו, ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, והבקשות מגיעות בדרך כלל ממגוון חברי כנסת שמייצגים קבוצות אוכלוסייה שונות, ולכן במסמך אנחנו בוחרים להתמקד בכל קבוצות האוכלוסייה שאליהן מיועדים הפרסומים של לשכת הפרסום הממשלתית.

אסנת אלגום מזרחי: אנחנו נראה שגם במסמך יש לנו פילוחים לפי פרסומים שמיועדים לחברה הכללית ולפי פרסומים שמיועדים לחמש קבוצות אוכלוסייה מרכזיות.

אסנת אלגום מזרחי: יש לנו את החברה הערבית, החברה החרדית, הציבור הדתי לאומי ואוכלוסיות דוברי הרוסית ודוברי האמהרית.

אסנת אלגום מזרחי: (מצגת).

אסנת אלגום מזרחי: קצת רקע על לשכת הפרסום הממשלתית.

אסנת אלגום מזרחי: אנחנו נעלה את המצגת כדי שנוכל לראות את זה ביחד.

אסנת אלגום מזרחי: קודם כל לגבי התפקיד של לשכת הפרסום הממשלתית, אנחנו נראה שלשכת הפרסום, לפ"מ בקצרה, עוסקת במתן שירותי פרסום עבור הלקוחות שלה שלצורך העניין אנחנו מדברים על משרדי ממשלה, תאגידים ציבוריים סטטוטוריים שהוקמו מכוח חוק, חברות ממשלתיות וגופים ציבוריים.

אסנת אלגום מזרחי: לפ"מ מספקת קמפיינים, שירותי פרסום, הפקה, דפוס, אסטרטגיה ומחקר בתחומים חברתיים שונים.

אסנת אלגום מזרחי: חלק מהעניין שחשוב להדגיש הוא שלפ"מ פועלת ממש כמו חברה עסקית מטעם הממשלה, הפרסום שלה ממומן מתקציב הלקוחות, משרדי הממשלה מזמינים, אין לה תקציב ייעודי משלה, שדרך ההתקשרות עוברת באופן כזה שכל לקוח, אם זה גוף או משרד ממשלתי שפונה אליה, מעביר אליה בריף פרסומים מסודר לגבי ההתחייבות התקציבית שלו, הצרכים שלו, מי קהל היעד, מה הם תכני הקמפיין שהוא רוצה להתמקד בהם ובהתאם לזה נתפרת - - -

טלי פלוסקוב: ולפ"מ מחליטה איך היא עושה את זה, באיזה צורה היא עושה את זה, למי היא פונה?

טלי פלוסקוב: בלפ"מ יש עובדים שמבצעים את העבודה הזאת, או שהם גם מזמינים את זה אצל הספקים?

אסנת אלגום מזרחי: אלה שאלות שחשוב לנו לשאול את לפ"מ.

אסנת אלגום מזרחי: אני רק מדגישה כאן שאנחנו התבקשנו להתמקד בנתונים הכמותיים, בהוצאות הפרסום בכל אחת מן השנים לפי פילוחים שונים, גם לפי קבוצות אוכלוסייה וגם לפי סוגי מדיה.

אסנת אלגום מזרחי: אני מניחה, כמו שגברתי יושבת הראש הזכירה קודם, ששאלות הרבה יותר ככה מעניינות שעומדות מאחורי הנתונים הכמותיים, כמו למשל איכות וטיב הפרסום, ההנגשה השפתית וההנגשה התרבותית עבור קבוצות אוכלוסייה שונות, ההיקף של הפרסום, התכנים של הפרסום וגם הפירוט אודות גופי הממשלה שמזמינים את הפרסום בכל תקופה נתונה או קבוצות המדיה שאיתם לפ"מ מתקשרת, אלה באמת שאלות שהמסמך לא עוסק בהן, אבל מאוד מעניין יהיה לשאול אותן בדיון כאן.

אסנת אלגום מזרחי: אנחנו סורקים את הרקע הכללי להוצאות השונות בכל אחת מהשנים לפי פילוחים שונים.

אסנת אלגום מזרחי: אז כמו שאמרנו, בשקף הבא אנחנו כבר יכולים לראות, ההוצאות מתחלקות גם לפי סוגי מדיה שונים, כל סוגי המדיה מפורטים במסמך לפי טלוויזיה, עיתונות, רדיו, אמצעי דיגיטל ואינטרנט, שלטי חוצות וקולנוע.

אסנת אלגום מזרחי: גם כל קבוצת אוכלוסייה עם אמצעי המדיה הייחודיים שלה.

אסנת אלגום מזרחי: אם אנחנו נסתכל במבט כולל בחמש השנים האחרונות, בכל אחת מהשנים אנחנו יכולים לראות כאן את השיעור הכולל של ההוצאות של הפרסום עבור כל הקבוצות, שהוא עומד על 170.

אסנת אלגום מזרחי: 24 מיליוני שקלים בשנת 2015 ובשנים הבאות אנחנו רואים שהוא מטפס לכיוון של כ-200 מיליון שקלים כאשר בשנת 2019 ההוצאות של לפ"מ עמדו כבר על 203 מיליון שקלים.

אסנת אלגום מזרחי: מה שלא הוספתי לכם בשקף, אבל מופיע כמובן במסמך, וזה מאוד מעניין לראות, שבמחצית שנת 2020, בין החודשים ינואר עד מאי, ההוצאות עמדו כבר על 88.6 מיליון שקלים ורק בתקופת הקורונה, יש לנו התייחסות ספציפית לפרסומים שהיו ייחודיים לתכנים של הקורונה, ההוצאות כבר עמדו על 57 מיליון שקלים.

טלי פלוסקוב: שזה בתוך ה-88?

אסנת אלגום מזרחי: מתוך ה-88 מיליון.

טלי פלוסקוב: 57 זה לקורונה.

אסנת אלגום מזרחי: 57 הוקדשו לקורונה, אז זה בעצם למעלה מ-50% מההוצאות כבר.

אסנת אלגום מזרחי: זה נכון למועד כתיבת המסמך, סוף יוני 2020.

אסנת אלגום מזרחי: זה לגבי ההוצאות הכוללות.

אסנת אלגום מזרחי: בשקף הבא אנחנו נוכל לראות, שוב, הכול בטעימה, במבט שהוא על קצה המזלג, את ההוצאות של לפ"מ גם לפי קבוצות אוכלוסייה כאשר אנחנו מתמקדים כאן רק בשלוש השנים האחרונות, 2017 עד 2019.

אסנת אלגום מזרחי: אנחנו יכולים לראות בשורה הראשונה שהוצאות הפרסום הכוללות עבור כל אחת מקבוצות האוכלוסייה השונות, אם נתמקד לרגע לצורך העניין בדוברי השפה הרוסית אנחנו יכולים לראות שבשנת 2017 סך ההוצאות במיליוני שקלים עמד על 2.25 מיליון שקלים עבור דוברי הרוסית, בשורה מתחת אנחנו רואים את השיעור היחסי מתוך סך ההוצאה הכוללת שהייתה באותה שנה, שזה 1%, אותו אחוז שנשמר גם בשנת 2018 ו-2019.

טלי פלוסקוב: 1% בשפה הרוסית, אתם מבינים?

אסנת אלגום מזרחי: ובשורה השלישית אנחנו יכולים לראות את השיעור היחסי מתוך סך ההוצאות לפרסום ספציפי למגזרים בשפות באותה שנה.

טלי פלוסקוב: אגב, מי ששומע אותנו אני רוצה גם להבין מי מחליט מה האחוז שהולך לאוכלוסייה כזו או אחרת.

טלי פלוסקוב: מי החליט שזה יהיה 1% בשפה הרוסית?

טלי פלוסקוב: זו עוד שאלה שתרשמו לעצמכם.

אנדרי קוז'ינוב: וזה חוזר על עצמו האחוז הזה.

טלי פלוסקוב: ודאי, כל שנה.

טלי פלוסקוב: זה כאילו החלטה כל שנה שאנחנו יודעים שבשפה הרוסית אנחנו מפרסמים 1%.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לדעת של מי ההחלטה הזאת ומי אחראי לשנות אותה, למי שיענה לנו.

שלומית אבינח: ובסמכות מי לשנות.

אסנת אלגום מזרחי: בדיוק בהקשר הזה של שאלתך, וזה מצוין שהצגת את זה כאן, אני אציין מידע חשוב שאנחנו קיבלנו מלפ"מ, מטליה לוינס, מנהלת המדיה בלפ"מ, שבאמת יש לנו גם כציבור שקורא את הנתונים נטייה ראשונית אינסטינקטיבית להסתכל על האחוז היחסי של הפרסום ביחס לאחוז של אותה קבוצת אוכלוסייה מכלל האוכלוסייה הישראלית.

אסנת אלגום מזרחי: לא תמיד המבט הזה הוא מבט שצריך להיות נכון מאחר שיש לנו עוד הרבה קריטריונים, אבל על זה אני מניחה שהנציגים של לפ"מ יענו הרבה יותר טוב מאיתנו.

טלי פלוסקוב: אני אשמח לשמוע את זה, זה בדיוק מה שאנחנו רוצים לשמוע.

אסנת אלגום מזרחי: יש להם מגוון שיקולים וקריטריונים שעומדים מאחורי ההחלטות לפרסם לציבור זה או אחר בשפה שלו ובהנגשה המותאמת לו, כמו למשל האופן שבו הציבור הספציפי צורך מדיה, הרגלי צריכת מדיה בכל חברה, אלו פלטפורמות ניתן לפרסם דרכן או לא ניתן.

אסנת אלגום מזרחי: אני אתן דוגמה שמופיעה גם במסמך שלנו, החברה החרדית, למשל, לא צורכת מדיה דרך טלוויזיה או דרך אמצעי הדיגיטל הרגילים וגם לא דרך העיתונות הכללית ולכן שם למשל הוצאות הפרסום מתמקדות בעיקר בפשקווילים, בעלוני שבת, באתרים ספציפיים שמוגדרים כאתרים כשרים וגם ההוצאות הן בהתאם.

אסנת אלגום מזרחי: פלטפורמה כמו טלוויזיה תהיה הרבה יותר יקרה מאשר פלטפורמות אחרות.

אסנת אלגום מזרחי: כמובן יש מכלול של שיקולים שנציגי לפ"מ יענו עליהם, אני מניחה, בהמשך הדיון בצורה מסודרת.

אסנת אלגום מזרחי: שקף אחרון, לסיום, כדי לסבר את האוזן, מתמקד ספציפית בשנת 2019.

אסנת אלגום מזרחי: אם אנחנו לוקחים איזה שהיא זכוכית מגדלת ומסתכלים עבור אוכלוסיית דוברי הרוסית, בפילוח לפי סוגי מדיה, אז מעניין לראות שאם באותה שנה, כמו שאמרנו, סך כל ההוצאה על פרסום עמדה על 203.4 מיליון שקלים, בשורה למטה, אנחנו יכולים לראות שבחברת דוברי הרוסית סך ההוצאה היה 2.66 מיליון שקלים, שכמו שאמרנו, זה מהווה 1% מהכלל.

טלי פלוסקוב: כאילו שומרים על אותו אחוז.

אסנת אלגום מזרחי: נכון, אבל אחוז הפרסום הוא 13% מהפרסום המגזרי בשפות מתוך ה-20 מיליון שקלים.

אסנת אלגום מזרחי: מעניין לראות שבאמת זו מגמה ששומרת על עצמה בכל השנים האחרונות, הטלוויזיה כאן תופסת נפח מאוד מרכזי, 65% מההוצאות עבור דוברי הרוסית היו באמת בערוץ הטלוויזיה, שזה 1.73 מיליון שקלים.

אסנת אלגום מזרחי: אחר כך יש לנו את הדיגיטל והאינטרנט שזו מדיה שצוברת תאוצה בכלל קבוצות האוכלוסייה וגם ספציפית עבור דוברי הרוסית.

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: לפני שאני נותנת לחבר הכנסת קוז'ינוב להתייחס אני רוצה להוסיף קצת נתונים.

טלי פלוסקוב: אני קיבלתי נתונים מ'יפעת-בקרת פרסום' שאומרים לצורך העניין, המוסד לביטוח לאומי, מתוך 61 קמפיינים ופרסומים ב-2019 רק שמונה היו בשפה הרוסית.

טלי פלוסקוב: ביטוח לאומי, שיש שם כל כך הרבה אנשים שזקוקים למידע הכרחי.

טלי פלוסקוב: המשרד לשוויון חברתי, מתוך 29 קמפיינים רק שניים היו בשפה הרוסית.

טלי פלוסקוב: הרשות לזכויות ניצולי השואה, היו ארבעה קמפיינים, אפס בשפה הרוסית.

טלי פלוסקוב: משרד הבינוי והשיכון, 39 קמפיינים, אחד בשפה הרוסית.

טלי פלוסקוב: משרד העלייה והקליטה, 26 קמפיינים, חמישה בשפה הרוסית.

טלי פלוסקוב: לאן זה הולך?

טלי פלוסקוב: משרד ירושלים ומורשת, שאנחנו אומרים שכל כך חשוב לקשר את העולים שהגיעו למדינה הזאת למורשת של מדינת ישראל, לכל מה שקורה, לתרבות של מדינת ישראל, 31 קמפיינים, בשפה הרוסית אפס.

טלי פלוסקוב: נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, אנשים שכל כך זקוקים לעזרתנו, 27 קמפיינים, בשפה הרוסית אפס.

טלי פלוסקוב: רבותיי, אנחנו לא מסכימים עם חלוקה כזאת, שיהיה ברור.

טלי פלוסקוב: אם עד היום אף אחד לא דיבר על זה, נמצא פה גם חבר הכנסת קוז'ינוב ואני מקווה שהוא יסכים איתי, אנחנו לא ניתן לכם לעשות את מה שאתם מחליטים, אלא אם כן תסבירו לנו מה ההיגיון מאחורי החלוקה הזאת, מי מחליט?

אנדרי קוז'ינוב: לפני שאני אתחיל גילוי נאות, הועסקתי בערוץ 9 במשך כעשור, הפסקתי לעבוד בערוץ 9 בתחילת שנת 2016, כך שעברו מאז מעל ארבע שנים, אני מחויב להגיד את זה.

אנדרי קוז'ינוב: מבחינת הנתונים ספציפית מה שאמרתם לגבי התקציב של הקורונה, 57 מיליון שקלים, עשיתי קצת חישוב זריז, זה יוצא 2.6% למדיה בשפה הרוסית, וכשאת מדברת על הנטייה להשוות את אותו אחוז פרסום לגודל האוכלוסייה, וכפי שמסבירים בלפ"מ, זה לא הקריטריון היחיד, אנחנו כרגע כמדומני בארץ בערך 20%-15% דוברי רוסית, גם אם לא כל ה-20% צורכים אך ורק את המדיה הרוסית לפחות 10% צורכים את המדיה הרוסית.

טלי פלוסקוב: חד משמעית, כן.

אנדרי קוז'ינוב: או 15%.

אנדרי קוז'ינוב: כל השאר, הצעירים, יכול להיות שהם מתחברים למדיה בעברית, אין שום בעיה, אבל בנושאים המהותיים צריך להעביר את המסרים בשפת האם של הבן אדם.

אנדרי קוז'ינוב: גם אם בן אדם עכשיו מבין, לצורך העניין, ודובר את השפה, הוא לא תמיד יבין את הניואנסים.

אנדרי קוז'ינוב: אני דובר עברית שוטפת ואני גם לא מבין את הניואנסים של תוכנית הסגר הכלכלית כרגע, לא רק הכלכלית.

אנדרי קוז'ינוב: זו נקודה.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר להגיד עכשיו 1% לאורך השנים כאשר רק 2.6%, שזה פי עשרה פחות מהגודל באוכלוסייה, שזה מרכיב חשוב ביותר, זה דבר שלא מתקבל על הדעת.

אנדרי קוז'ינוב: דבר שני, אני לא הצלחתי להבין מהסקירה הזאת כיצד מתקבלת ההחלטה על החלוקה בין טלוויזיה לאינטרנט לעיתונות ולאיזה עיתונות.

אנדרי קוז'ינוב: עיתונות מקומית, כיצד מפרסמים שם?

אנדרי קוז'ינוב: לא היו לי את הנתונים של 'יפעת', אגב נתונים שערורייתיים, הייתי אומר.

טלי פלוסקוב: גם אני אומרת.

טלי פלוסקוב: זו הסיבה שאנחנו היום יושבים כאן.

אנדרי קוז'ינוב: אלה נתונים שלא הייתי מעלה על הדעת, אבל אתמול עשיתי בדיקה מדגמית מול ערוצי התקשורת בשפה הרוסית, משרד הבריאות הוא היחיד שמעלה כמעט את כל הקמפיינים שלו בשפה הרוסית, כל השאר מתעלמים, למה לנו?

אנדרי קוז'ינוב: שוב, אתם לא רואים את האנשים האלה, את דוברי השפה?

אנדרי קוז'ינוב: אני לא מדבר עכשיו רק על דוברי רוסית, גם אמהרית, גם אולי אנגלית, שוב בהתאם ל-, אתם לא רואים את האנשים האלה כלקוחות שלכם?

אנדרי קוז'ינוב: תגידו.

שלומית אבינח: וצריך להיערך לגלי העלייה שיבואו.

אנדרי קוז'ינוב: תגידו.

אנדרי קוז'ינוב: אתם לא רואים את האנשים האלה כלקוחות תגידו: לא מעניין אותנו, נפרסם רק בעברית.

טלי פלוסקוב: לא, אנחנו לא ניתן שזה יקרה.

אנדרי קוז'ינוב: כי זה מוקד התקשורת, כי זה מה שמביא לנו את יחסי הציבור.

אנדרי קוז'ינוב: בסוף מדובר פה בהסברה קריטית, במיוחד בתקופת הקורונה.

אנדרי קוז'ינוב: לכן גם התקציבים פה הם תקציבים חסרים יחסית לגודל האוכלוסייה ולצורך.

אנדרי קוז'ינוב: וגם מבחינת החלוקה הפנימית, האם לפ"מ מתייחסת ספציפית לנתוני הרייטינג, גם של הטלוויזיה, גם של אתרי האינטרנט וכיצד הוא מחליט לצורך העניין איזה קמפיין הולך לאן.

אנדרי קוז'ינוב: ולמה משרד ממשלתי עכשיו, בתור לקוח של לפ"מ, האם המשרד ממשלתי מקבל את ההחלטה שהוא הולך למגזר כזה או למגזר אחר.

אנדרי קוז'ינוב: זה לא אמור להתבסס על חתך כלל ישראלי?

טלי פלוסקוב: נכון.

אנדרי קוז'ינוב: אלה נתונים שזה לא רק מעלה גבה, זה פשוט לדעתי מראה את היחס המעוות של החלוקה התקציבית מבחינת ההסברה.

אנדרי קוז'ינוב: תודה.

טלי פלוסקוב: זאת הסיבה לדיון ולכן מהיום אין דברים שאף אחד לא מבין ולא יודע.

טלי פלוסקוב: אני רוצה בנושא הזה שקיפות מלאה, אני רוצה להבין מי מקבל החלטות, למה מתקבלות החלטות כאלה.

טלי פלוסקוב: אם צריך לשנות קריטריונים אנחנו נפעל לשינוי הקריטריונים, אני רוצה להבין למה ציבור כל כך גדול במדינת ישראל שזקוק לתמיכה, לעזרה, להנגשה, שאנחנו כל הזמן מדברים עליהן, לא מקבלים את זה.

טלי פלוסקוב: אני חוזרת על המשפט שאמרתי בתחילת דבריי, בתקופת הקורונה אנחנו רואים את זה בצורה הכי בהירה שאפשר.

טלי פלוסקוב: הציבור מקבל מידע מפוליטיקאים כאשר הם בעלי אינטרסים ולא ממשרדי הממשלה, ששם מתקבלות ההחלטות ואנחנו יכולים לקבל נתונים מאנשי מקצוע.

טלי פלוסקוב: זה הדבר הכי נכון לעשות וזה חסר לנו, לא רק בשפה הרוסית, בכלל, אבל בשפה הרוסית בפרט.

אנדרי קוז'ינוב: אם תרשי לי רק להוסיף, שוב, עלתה לי המחשבה, בהמשך לאותו טיעון של אי אפשר להתייחס רק לגודל האוכלוסייה, אין שום בעיה, אתרי אינטרנט בשפה הרוסית, שחלקם מיוצגים פה, כמו וסטי, כמו ניוזרו ואחרים, במדרג הכלל ישראלי תופסים מקום חמש, שש ושבע בתפוצה בכלל הארץ.

אנדרי קוז'ינוב: אז השאלה מה הפער בין המקום הראשון, שזה לצורך העניין YNET, או מישהו אחר, לא משנה מה, אני לא עכשיו מפרסם אף אחד, והמקום החמישי או השישי מבחינת התפוצה.

אנדרי קוז'ינוב: אם ההפרש אמור להיות בהתאם למקום הזה, אם עכשיו למקום הראשון הולכים 20 מיליון אז למקום החמישי במדיה הדיגיטלית צריך ללכת נגיד פי חמישה פחות, שזה ארבעה מיליון.

אנדרי קוז'ינוב: אני לא רואה את זה פה.

אנדרי קוז'ינוב: לכן הנתונים האלה, אני פשוט פעור פה.

טלי פלוסקוב: אגב, אני חושבת שזה יהיה גם נכון לדעת ללפ"מ ולמשרדי הממשלה, יש נתונים נכונים לאפריל 2019, אם אנחנו מדברים על האתרים.

טלי פלוסקוב: שוב אני חוזרת, זה אפריל 2019, יותר חדשים לא מצאתי.

טלי פלוסקוב: ניוזרו עם 840,000 נכנסים ומקבלים מידע.

אנדרי קוז'ינוב: ביום או בחודש?

טלי פלוסקוב: לא, זה כנראה בשנה.

אנדרי קוז'ינוב: בעיקרון אתרי אינטרנט זה מיליוני כניסות בחודש, זה בין ששה, שבעה, שמונה מיליון כניסות בחודש.

טלי פלוסקוב: אז למה זה מתאים, לחודש?

אנדרי קוז'ינוב: השאלה מה הכניסות בחודש.

טלי פלוסקוב: אתה צודק, חודשית.

טלי פלוסקוב: אני רואה עכשיו, זה לחודש, 840,000 נכנסים לניוזרו.

אנדרי קוז'ינוב: זה נראה לי נתון נמוך מאוד.

טלי פלוסקוב: שנייה, 840,000 בני אדם, הכניסות, יש 10.270 מיליון.

טלי פלוסקוב: אתם מבינים על מה אתם מדברים פה?

טלי פלוסקוב: אתה צודק, אני מדברת על בני אדם וכמה כניסות.

טלי פלוסקוב: הבא בתור זה ערוץ 9.

שלומית אבינח: משתמשים.

טלי פלוסקוב: נכון, משתמשים.

טלי פלוסקוב: 800 משתמשים ו-7.800 מיליון כניסות.

טלי פלוסקוב: מיג ניוז היו עם 660 ו-6.700 מיליון.

טלי פלוסקוב: וסטי היו עם 670 ו-5.300 מיליון.

טלי פלוסקוב: אחר כך יש את קורסור אינפו - - -

אנדרי קוז'ינוב: לא, אנחנו לא נעבור על כל ה-17.

טלי פלוסקוב: לא, אני רוצה שתבינו עד כמה זה, אני כבר לא מדברת על אתרים כמו פייסבוק.

טלי פלוסקוב: פייסבוק, שימו לב, זה 1,000,000 משתתפים ו-15 מיליארד ו-600 מיליון כניסות.

טלי פלוסקוב: אתם מבינים מה הולך פה, איזה פלטפורמה יש כאן?

טלי פלוסקוב: והיא לא יקרה ואנחנו לא נמצאים שם.

טלי פלוסקוב: אני מצטערת, אבל אנחנו לא נמצאים שם בשפות נגישות לציבור שלא יודע עברית.

אנדרי קוז'ינוב: 1,500,000 שקל לקמפיין הסברתי בנושא הנגיף זה אפילו לא מתקרב - - -

טלי פלוסקוב: זה צחוק.

אנדרי קוז'ינוב: זה אפילו לא מתקרב לתקציב פרסומי מסחרי לדבר הכי קטן שיש.

טלי פלוסקוב: בושה.

טלי פלוסקוב: אני רושמת פה באמת חיסרון מאוד גדול וסימן קריאה מאוד מאוד גדול למשרדי הממשלה ואני אומרת שהעבודה שנעשתה עד היום, לפי הנתונים שיש לי פה, אלא אם כן אתם תשנו את התמונה ותספרו לי דברים אחרים, למרות שעם מספרים אי אפשר להתווכח, הנתונים כאן מדברים על כך שאנחנו ממש לא דואגים לציבור שלא מבין עברית.

טלי פלוסקוב: אנחנו כל הזמן מדברים על ההנגשה, אז כמו שאנחנו דואגים לבן אדם שלא יודע לעלות מדרגות בגלל שהוא מוגבל פיזית אנחנו צריכים לדאוג גם לאנשים שלא מבינים את השפה.

טלי פלוסקוב: זו אותה מוגבלות, רק אחרת.

טלי פלוסקוב: אם אנחנו לא נדאג לאנשים האלה הם יישארו מחוץ לחברה הישראלית, רבותיי, וחובתם של משרדי הממשלה, ואני בטוחה שלכל משרד ממשלתי יש מה לספר לציבור שלא יודע עברית.

טלי פלוסקוב: ואני מדברת לא רק על דוברי רוסית, אני מדברת על כל קבוצת עולים שהגיעו לארץ ולא חשוב מתי הם הגיעו.

טלי פלוסקוב: טוב, אז קודם כל תודה למרכז המחקר והמידע של הכנסת, כרגיל עבודה מאוד רצינית.

טלי פלוסקוב: ועכשיו אני רוצה לשמוע את מנכ"ל הלפ"מ, בועז סטמבלר.

טלי פלוסקוב: כן, בועז, אנחנו איתך.

בועז סטמבלר: אני מתנצל שאני ברכב.

טלי פלוסקוב: זה בסדר, בועז, העיקר מה אנחנו שומעים, לא מה שאנחנו רואים.

בועז סטמבלר: אני רק רוצה לומר תודה שהזמנתם אותי כדי שאני אוכל להסביר ולתקן את עולם הדימויים שבו אתם חיים.

בועז סטמבלר: אז כמו שנאמר, ללפ"מ אין תקציב משלה, לפ"מ מתנהלת כמו חברה עסקית של הממשלה, אנחנו תלויים בתקציב ובבריף שמגיע מהלקוחות שלנו שהם משרדי הממשלה ותאגידים סטטוטוריים.

טלי פלוסקוב: בועז, סליחה, אני מדי פעם אעצור אותך.

טלי פלוסקוב: זה אומר שהסכומים שאנחנו רואים כאן ולאן זה הולך לא אתה אחראי, משרדי הממשלה הם נותנים לך תקציב?

בועז סטמבלר: לא, אני אתקן אותך, אני אחראי בחלוקה, בהצעה של פריסת המדיה, אני לא אחראי לבריף, אני לא אחראי למה שהלקוח מבקש, לצורך העניין.

בועז סטמבלר: לא כל קמפיין שמגיע ללפ"מ רלוונטי למגזר כזה או אחר.

בועז סטמבלר: גם בחברה הערבית טוענים נגדי שאני לא מפרסם על פי חלקם היחסי באוכלוסייה.

בועז סטמבלר: בעולם הפרסום אין דבר כזה, עלות המדיה בכל מגזר היא שונה, במגזר הכללי היא מאוד יקרה, במגזר הערבי היא זולה יותר, ברוסי היא זולה יותר, באתיופי היא כמעט שלא קיימת כי אין הרבה כלי תקשורת, לצורך העניין, כנ"ל גם בחרדי.

בועז סטמבלר: אם אני משקיע בטלוויזיה במגזר הכללי, למשל במגזר הרוסי יש ערוץ אחד רק, או במגזר החרדי אין בכלל טלוויזיה, לכן אי אפשר להשוות את זה.

בועז סטמבלר: אבל אנחנו קובעים את פריסת המדיה, הלקוח, זכותו, בסופו של דבר הוא משלם את זה, הוא יכול לשנות, להתנגד, אבל אנחנו גוף מקצועי.

בועז סטמבלר: טליה, שעומדת בראש מחלקת המדיה שלנו, היא אישה בעלת ניסיון של למעלה מ-20 בתחום המדיה בישראל - - -

אנדרי קוז'ינוב: בועז, אני שנייה אעצור אותך.

אנדרי קוז'ינוב: לפי מה שאני מבין, לפי מה שאתה מספר, בא משרד ממשלתי, אומר לך שיש לו מיליון שקל למגזר הרוסי ואתה עושה את הפריסה הפנימית, פריסת המדיה.

בועז סטמבלר: לא, זה לא עובד ככה.

טלי פלוסקוב: אז תסביר לנו.

אנדרי קוז'ינוב: אז תסביר מה זה דרישת הלקוח.

אנדרי קוז'ינוב: האם אתה מחליט עבור המשרד את הפריסה מבחינת המדיה או שאתה - - -

בועז סטמבלר: אבל תן לי להסביר.

שלומית אבינח: אי אפשר דו שיח.

אנדרי קוז'ינוב: לא, אני מנסה לחדד את השאלה.

אנדרי קוז'ינוב: האם אתה זה שממליץ למשרד איך לפרוס את המדיה, בהתאם לתקציב שהמשרד מעמיד, או שאתה אומר לו, לצורך העניין למגזר כזה או אחר אני צריך עכשיו X כסף.

שלומית אבינח: מי מחליט כמה יילך לכל מגזר?

בועז סטמבלר: לרוב הלקוח בא עם סכום פיקס מהבית, הוא בא ואומר: יש לי ארבעה מיליון שקל, הצרכים שלי הם כאלה וכאלה, אני צריך להגיע לקהלי יעד, הוא מגדיר לי מי קהלי היעד שלו.

בועז סטמבלר: אני מציע לו, על בסיס הבריף שלו, כמה הוא צריך להוציא ואיפה כדי להגיע לצרכים שלו.

בועז סטמבלר: אני לא יכול להגיד לו: תשמע, עכשיו תשים רק מיליון שקל בערבי או ברוסי או בחרדי.

בועז סטמבלר: זה לא עובד ככה.

בועז סטמבלר: אני מציע שטליה, תנו לטליה את זכות הדיבור והיא תסביר לכם את זה.

טלי פלוסקוב: טליה לוינס איתנו?

בועז סטמבלר: כן, היא איתכם.

טלי פלוסקוב: בועז, תישאר כי אני מאמינה שאנחנו - - -

בועז סטמבלר: רגע, אני רוצה לומר עוד מילה, בבקשה, מאוד חשובה.

בועז סטמבלר: הטענות של חוסר שקיפות אינן במקומן, לפ"מ זה הגוף הכי שקוף בארץ.

בועז סטמבלר: בכל רבעון אנחנו מעבירים כמו שעון את כל ההתקשרויות שלנו לוועדת השקיפות של הכנסת.

טלי פלוסקוב: אין כזאת בכנסת.

טלי פלוסקוב: אין ועדת שקיפות בכנסת.

בועז סטמבלר: לכן לומר שאי אפשר לדעת איפה לפ"מ מוציאה את הכסף זה ממש לא נכון.

טלי פלוסקוב: בועז, אין כזאת ועדה.

טלי פלוסקוב: בכנסת אין ועדת שקיפות, היא הייתה בכנסת ה-20.

בועז סטמבלר: סליחה, הוועדה של משרד המשפטים.

בועז סטמבלר: למשרד המשפטים אנחנו מעבירים את זה.

טלי פלוסקוב: ועדת החוקה?

טלי פלוסקוב: לוועדת החוקה?

טלי פלוסקוב: אני רוצה להבין, לאן אתם מעבירים?

בועז סטמבלר: לא, לא ועדת חוקה.

טליה לוינס: זה דוח התקשרויות שיוצא מדי רבעון למערכת המנו"ף בה כל משרדי הממשלה נדרשים לפרסם את כל ההתקשרויות שלהם, גם ההתקשרויות שלנו הולכות לשם.

טלי פלוסקוב: רגע, אם אנחנו, חברי הכנסת, ואני וגם מרכז המחקר והמידע רצינו להגיע לזה ולא הגענו, אז על איזה שקיפות אתם מדברים?

טלי פלוסקוב: אני לא אומרת שאתם מסתירים משהו, אבל אני לא יודעת על איזה ועדה אתם מדברים.

טלי פלוסקוב: אם לא היינו היום יושבים בדיון הזה אף אחד לא היה יודע, ואני מקווה מאוד שנצא מכאן הרבה יותר מושכלים, איך השיטה עובדת, מי מקבל החלטות, לאן הכסף הולך.

בועז סטמבלר: אבל זה משהו אחר, גברתי היושבת ראש.

בועז סטמבלר: את מדברת על שני דברים שונים.

טלי פלוסקוב: לא, בועז, סליחה, אני אמרתי שקיפות לא ממקום שאני אומרת שאתה מסתיר משהו, אני אומרת שקיפות כי אנחנו לא מבינים איך מתקבלות ההחלטות ולכן אנחנו כאן.

טליה לוינס: אני אשמח לנסות לשפוך אור על כמה שאלות שעלו מכם.

טלי פלוסקוב: בבקשה, טליה, כן.

טליה לוינס: גם עם אסנת הבהרנו, כשהתבקשנו להעביר את הדוח הגדול, כמה נקודות, אבל כאן אני אחזור עליהן לטובת השאלות.

טליה לוינס: אחת, הדוח הזה שהסתכלתם עליו והוא הוצג על ידי מרכז המידע של הכנסת, הוא דוח שמציג נתונים שנתיים שכוללים את כל הפעילות של לפ"מ בכל אמצעי המדיה מבלי להתייחס לכמה קמפיינים, האם הם כולם – יש מאות קמפיינים, חלקם עוסקים בכל המגזרים, חלקם עוסקים רק במגזר אחד, חלקם זה מודעות שוטפות בכלל, וזה לא קמפיינים, זאת אומרת המספרים מייצגים לאו דווקא פעילות קמפייניאלית.

אנדרי קוז'ינוב: אבל, גברתי, יושבת הראש הציגה לפני כן נתונים, מבחינת הקמפיינים הכלל ארציים, היא הראתה שמבחינת המשרדים חלק מהמשרדים העלו 30 קמפיינים במדיה הכלל ישראלית ואפס קמפיינים במגזרים.

טלי פלוסקוב: איך את מסבירה את זה, טליה?

טליה לוינס: שנייה אחת, רגע, חברים, סבלנות.

טליה לוינס: אז קודם כל כדי שנבין, הנתונים האלה הם לאו דווקא נתונים של קמפיינים, אם יש שם 30 מיליון שקל שהולכים למודעות מכרזים או מודעות סטטוטוריות, אז הם נמצאים שם, צריך להבין, זה לא מייצג את הכול, ביקשו להעביר נתונים כלליים, אלה נתונים כלליים.

טלי פלוסקוב: טליה, סליחה שאני קוטעת אותך, למרות שאת מבקשת אותנו להיות סבלניים, אז גם אנחנו מבקשים להיות סבלניים.

טלי פלוסקוב: הנתונים שאני הצגתי - - -

טליה לוינס: רגע, אני רוצה - - -

טלי פלוסקוב: שנייה, אני אתן לך להמשיך.

טלי פלוסקוב: את מדברת על הכסף, אני לא דיברתי על הכסף, אני דיברתי על מספר הקמפיינים, אני לא אמרתי ש-20 מיליון הלך לשם ואפס הלך לכאן.

טלי פלוסקוב: אני דיברתי על קמפיינים.

טלי פלוסקוב: על כמות הקמפיינים, אם 21 קמפיינים בסך הכול יש במשרד ולציבור דוברי הרוסית אפס, אני לא דיברתי על כסף, דיברתי על מספר הקמפיינים.

טלי פלוסקוב: אז איך את יכולה להתווכח איתי?

אנדרי קוז'ינוב: זה אומר שהמשרד לא מעוניין בציבור הזה.

טלי פלוסקוב: מה שאת אומרת לי זה לא מה שאני שואלת.

טליה לוינס: אוקיי.

טליה לוינס: אז בואו נגיע עכשיו לקמפיינים.

טליה לוינס: כל קמפיין כשלעצמו כשהוא מגיע הוא מגיע עם בריף לקוח, הלקוח מגדיר מה הנושא שאנחנו צריכים לתקשר אותו, מה היעדים של הקמפיין, מה הסטייל, זה יכול להיות המון המון פרמטרים שאנחנו שוקלים.

טליה לוינס: לרוב הוא מגיע, כמו שבועז אמר, עם תקציב מוגבל, לא כל הקמפיינים כוללים כמובן טלוויזיה, חלקם עולים רק בדיגיטל, או חלקם עולים רק ברדיו או רק ברדיו ודיגיטל.

טליה לוינס: והוא גם מחליט לאיזה מגזרים אנחנו צריכים להגיע בקמפיין.

טלי פלוסקוב: טליה, אני רוצה לעצור אותך, ברשותך.

טלי פלוסקוב: אני אדם, לא מבינה כלום, אנחנו מתחילים מאפס.

טלי פלוסקוב: אני משרד ממשלתי, משרד העלייה והקליטה, רוצה לצאת עם קמפיין לדוברי רוסית על כך שהם יכולים להמשיך לקבל אולפן ב', התקופה שלו לעוד חצי שנה, מה הצעד שהמשרד עושה?

טלי פלוסקוב: הוא פונה אליכם עם מה?

טליה לוינס: הוא פונה עם בריף, הוא מסביר מה המטרה של הקמפיין ומה המסר שאנחנו צריכים להעביר, לרוב הוא מגיע גם עם תקציב, לפעמים הוא יגיע בלי תקציב ואנחנו נסביר באמצעי המדיה הקיימים איך אפשר להגיע.

טליה לוינס: כשיש לו תקציב קטן אז אנחנו נמליץ כמובן על אמצעי מדיה שהם לא יקרים ועדיין - - -

טלי פלוסקוב: שנייה, הצעד הבא.

טלי פלוסקוב: ברגע שהמשרד פנה אלייך את ממליצה לאיזה מוצרי מדיה את ממליצה ללכת, או לאתרי אינטרנט, או לטלוויזיה או לרדיו.

טלי פלוסקוב: את ממליצה?

טליה לוינס: כן, וכמובן יש מגבלה - - -

טלי פלוסקוב: ובסוף את מחליטה?

טלי פלוסקוב: ברור, במסגרת התקציב שאת מקבלת.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לקבל רק את הדרך שזה עובד, את בסוף מחליטה לאיזה אתרים זה הולך?

אנדרי קוז'ינוב: ובאיזה תקציבים.

אנדרי קוז'ינוב: זו פריסת המדיה, איזה אתר, איזה תקציב.

טליה לוינס: אני מציעה הצעה, עם תמחור, עם לוחות זמנים, ההצעה הזו חוזרת ללקוח, הלקוח בוחן אותה והוא מחליט אם הוא מקבל את ההצעה המקצועית או לא מקבל את ההצעה המקצועית.

טליה לוינס: הוא יכול להחליט, אני המלצתי לעלות עם 10,000 שקל באתר מסוים והוא יגיד - - -

טלי פלוסקוב: ההמלצות שלך, על מה הן מסתמכות?

טלי פלוסקוב: על נתונים של שימוש במדיה, או רק על מחיר?

טלי פלוסקוב: אני רוצה להבין על מה ההמלצות שלך מסתמכות.

אנדרי קוז'ינוב: האם את מסתכלת על אחוזי החשיפה?

טליה לוינס: בוודאי.

טליה לוינס: אני רוצה להסביר עוד פעם.

טליה לוינס: זה לא אני לבד, יש מחלקה שלמה של אנשי מדיה שיש להם התמחות בכל תחום.

טליה לוינס: יש אנשי דיגיטל, שחיים את עולם הדיגיטל עד רמת כל ה - - -

טלי פלוסקוב: עובדי לפ"מ?

טליה לוינס: יש רדיו, יש טלוויזיה.

טליה לוינס: כל תחום.

טליה לוינס: אנחנו ממליצים, אם זה קמפיין קטן אז נמליץ למשל לעלות ברדיו או בדיגיטל, בתוך ההמלצה הזאת יהיה פירוט של האתרים, כמובן מבוסס על נתוני חשיפה, על הגעה ליעדים.

טליה לוינס: ברדיו אין הרבה אפשרויות.

טליה לוינס: לצורך העניין אם ניקח את המגזר הרוסי יש לנו רק את רק"ע שיש לו כמה שעות ברשת ב' ויש את פֵּירְווֹיֶה, מעט מאוד תחנות זמינות בכלל לפרסום.

אנדרי קוז'ינוב: יש את רדיו אווטו.

טליה לוינס: יש את 'רדיו קול רגע'.

בועז סטמבלר: של חיים הכט.

טליה לוינס: נכון.

טליה לוינס: אבל לצורך העניין ביחס לכמות התחנות שיש לנו במגזר הכללי יש מעט מאוד תחנות זמינות.

אנדרי קוז'ינוב: ודווקא זה היתרון, כי הרבה מאוד אנשים חשופים ספציפית לשלוש תחנות האלה או לערוץ אחד או לארבעה אתרי אינטרנט מובילים.

אנדרי קוז'ינוב: את לא צריכה לפרוס את כל התקציב הזה ל-20 אתרים או ל-20 תחנות מדיה.

אנדרי קוז'ינוב: זה דווקא יתרון כי יש לך את קהל היעד מרוכז במקום אחד.

טליה לוינס: עוד פעם.

טליה לוינס: התחנות האלה, לא כולן נמדדות ולא לכולן אנחנו יודעים להגיד איזה נתוני חשיפה יש להן.

טליה לוינס: רובן למעשה לא נמדדות.

אנדרי קוז'ינוב: רדיו רק"ע נמדד מתחילת שנות ה-2000, יש את הרייטינג הסטנדרטי של חשיפה לרדיו, סקר TGI.

טליה לוינס: לא, הוא לא נמדד כי - - -

אנדרי קוז'ינוב: תני לי, בבקשה, להשלים.

אנדרי קוז'ינוב: סקר TGI נותן הערכה מה כמות החשיפה לרדיו.

אנדרי קוז'ינוב: סימילר ווב, דבר הכי סטנדרטי שנגיש לכולם, נותן כמות חשיפות לגבי האינטרנט.

טליה לוינס: אנחנו עובדים עם כולם, עובדים עם כל התוכנות האלה, אנחנו עובדים איתן ומתכננים לפיהן.

בועז סטמבלר: אנחנו מנויים של סימילר ווב וזה המדד המקובל היום בדיגיטל כדי לקבוע למי יש את החשיפה ואיזה קהלים.

אנדרי קוז'ינוב: שוב, אני לא בא אליכם בטענה שאתם מחליטים איזה תקציב יילך בכללי לקמפיין כזה או אחר, אני מבין שזה משרד ממשלה, ואני גם מבין בפריסת המדיה על סמך מה אתם מסתמכים, לפי מה שהסברתם.

אנדרי קוז'ינוב: הטענה שלי כרגע שמתוך לצורך העניין 30 קמפיינים של משרד נתון המשרד עצמו מחליט שלא מעניין אותו המגזר ולכם אין סיי בדבר הזה.

אנדרי קוז'ינוב: להגיד שצריך לייעד את זה למגזר כזה או אחר, אין לכם סיי בדבר הזה.

טליה לוינס: נכון.

אנדרי קוז'ינוב: אתם מחכים לבריף, שהמשרד יגדיר מי הלקוח ומבחינת המשרד הלקוח עכשיו ניצולי שואה, כמה, גברתי יושבת הראש, אמרת שיש שם קמפיינים?

טלי פלוסקוב: לא זוכר, אבל אפס בשפה הרוסית.

אנדרי קוז'ינוב: אפס.

אנדרי קוז'ינוב: ניצולי שואה, 85% מניצולי השואה שחיים כרגע בישראל, שזה בערך 120,000 איש, רוב רובם דוברי רוסית ואינם דוברי עברית, אפס קמפיינים?

טליה לוינס: אני רוצה להגיד לכם משהו על הנתונים של משרד הפרסום.

טליה לוינס: למשרד הפרסים יש ניטור חלקי.

טלי פלוסקוב: טליה, אני רוצה שתפני אותנו, את מבינה את הטענה של חברי הכנסת - - -

טליה לוינס: אני מבינה ואני רוצה להסביר כי אתם העליתם את הנתון - - -

טלי פלוסקוב: אני רוצה שתפני אותנו, מי הכתובת, למה זאת ההחלטה?

טלי פלוסקוב: אם זה משרדי הממשלה אז אנחנו נדע לפנות למשרדי הממשלה.

טלי פלוסקוב: לגבי החלוקה אנחנו פונים אליכם, יש לי עוד כמה שאלות לגבי החלוקה.

טלי פלוסקוב: אנחנו לאט לאט מתחילים להבין את החומר שלכם, איך זה עובד.

טליה לוינס: אוקיי, עוד הערה אחת לגבי 'יפעת-בקרה ופרסום' ממנה לקחת את הנתונים שמנטרים את השימוש בכל אמצעי המדיה.

טליה לוינס: 'יפעת-בקרה ופרסום', ומי שמכיר את עולם הפרסום קצת יודע טוב, לא מנטר באופן מלא את כל כלי המדיה.

טליה לוינס: בטלוויזיה כן, ברדיו גם, אבל בדיגיטל יש להם ניטור חלקי ולא מלא, ואם אנחנו כן עלינו, לצורך העניין, דרך פייסבוק, או דרך גוגל, הם לא יודעים לזהות את זה כי הם ממש צופים ב – אם זה ערוץ מסוים הם נותנים את הפרסום בערוץ.

טלי פלוסקוב: אם אנחנו מדברים על ניצולי שואה, לצורך העניין, אז ברור לכולם שזה היה צריך להיות או רדיו רק"ע או ערוץ 9.

טלי פלוסקוב: אלה אנשים מבוגרים מאוד.

טליה לוינס: אני מציעה שספציפית, אם יש לכם שאלה על קמפיין מסוים, אנחנו נבדוק אצלנו, יכול להיות שהניטור של 'יפעת-בקרה ופרסום' חסר וכן עלינו, כי זה מאוד לא סביר להניח ש - - -

בועז סטמבלר: זה לא סביר.

טליה לוינס: זה נראה לי טעות ואנחנו נבדוק את זה, לא כדאי להסתמך על הנתונים האלה.

טליה לוינס: תשאלו שאלות ספציפיות לקמפיינים אנחנו ניתן לכם את הנתונים.

אנדרי קוז'ינוב: לא, אני לא מדבר עכשיו על שאלה ספציפית ברמת המיקרו, אבל, שוב, הרושם שמתקבל אצלי, ואני מרשה לעצמי להגיד שאני קצת מבין בעולם המדיה ובעולם הפרסום אחרי עשור של עבודה בטלוויזיה, וגם אחרי עבודה כיועץ תקשורת, מה שאני מבין, שאתם לצורך העניין הצינור בין המשרד הממשלתי לבין המדיה.

אנדרי קוז'ינוב: וכשאתם אומרים שבסופו של דבר אי אפשר להשוות את זה למדיה כלל ישראלית וצריך להסתכל על עלויות פרסומיות בכל מגזר ומגזר, נכון שבמגזרים העלויות הפרסומיות הן נמוכות יותר, אבל זה עדיין לא אומר שמבחינת כמות הקמפיינים, מבחינת כמות החשיפה, כל המגזרים האלה אמורים להיות מופלים מבחינה תקציבית או מבחינת היחס בין החשיפה של הקהל לבין הקמפיינים שעולים.

אנדרי קוז'ינוב: אם עכשיו 20% מהאוכלוסייה צריכים את הקמפיין בשפה ספציפית לגבי נושא X, לצורך העניין קורונה, אז לא סביר עכשיו להגיד שהעלות של המדיה בשפה הרוסית היא יותר נמוכה לכן אנחנו צריכים פחות תקציב.

טלי פלוסקוב: טליה, אני אעצור אותך, ברשותך.

טלי פלוסקוב: יש לי עוד שאלה.

טלי פלוסקוב: אני מבינה שקהל המטרה זה המשרד אומר לך?

טלי פלוסקוב: מי קובע מי קהל המטרה?

טלי פלוסקוב: קהל היעד.

טליה לוינס: הלקוח מגדיר מי קהל היעד שאנחנו צריכים לטפל בו בקמפיין.

טלי פלוסקוב: ואז את בוחרת בעצם ערוצי מדיה שאת משתמשת בהם.

טלי פלוסקוב: עכשיו אני רוצה לשים על השולחן של הוועדה עוד כמה נתונים, בעיניי מאוד מעניינים.

טלי פלוסקוב: יש לי נתונים לשנת 2015, אני לא יודעת אם יש אחרי זה, אבל זה נתון שאותי בכל אופן הפתיע.

טלי פלוסקוב: לשנת 2015 השליטה בעברית של עולי ברית המועצות בגיל 20 פלוס ברמה טובה או טובה מאוד, באחוזים, 58.9%.

טלי פלוסקוב: זה אומר ש-40% מהאנשים בגיל 20 ומעלה לא שולטים ברמה טובה מאוד או טובה בעברית.

טלי פלוסקוב: זה אומר שהם עדיין צריכים לקבל מידע בשפת האם שלהם.

טלי פלוסקוב: בקריאה רק 48.5% חושבים שהם כן שולטים בעברית בצורה טובה.

טלי פלוסקוב: זאת אומרת יותר מחצי לא קוראים עברית, אפשר להגדיר את זה ככה.

טלי פלוסקוב: בכתיבה זה לא כל כך מעניין, אבל אלה נתונים שצריך לקחת בחשבון.

טלי פלוסקוב: למה אני אומרת את זה?

טלי פלוסקוב: זה רק מחזק את הדעה שלי, ואני מאמינה שגם של אנדרי, בכך שתקציבים של משרדים, אני לא פונה כרגע אלייך, טליה, אני עכשיו פונה לכל מי שנמצא איתנו בזום, התקציבים שמשרדי הממשלה מפנים לטובת ההסברה בשפה הרוסית הם חסרים, אני אומרת בעדינות חסרים, בעיניי צריך לעשות שם שינוי דרסטי.

טלי פלוסקוב: ועוד שאלה נוספת, אמרתם שאתם לא רוצים להיכנס למיקרו, אבל אני נכנסתי כן קצת למיקרו, בזכות מרכז המחקר והמידע, וכן קיבלתי חלוקה של התקציבים פר שפת המדיה.

טלי פלוסקוב: פה מדובר בכספים, 3,755,0000 שקלים, איך הם מחולקים.

טלי פלוסקוב: זה לשנת 2018.

טלי פלוסקוב: יש פה שמות של תקשורת שאני בכלל לא מכירה.

טלי פלוסקוב: אגב, אני גם רואה טלוויזיה בשפה הרוסית, גם בעברית, אבל גם ברוסית, אני גם שומעת רדיו בשפה הרוסית, שוב, גם בעברית וגם ברוסית, אני רואה את ההבדלים ויש פה דברים שאני לא מכירה בכלל.

טלי פלוסקוב: יש פה משהו, וייז, אין לי מושג מה זה, מי זה, מה הוא עושה בשבילכם?

אנדרי קוז'ינוב: אפשר להסתכל, בבקשה?

טלי פלוסקוב: כן, זה ממרכז המחקר והמידע.

טלי פלוסקוב: אני לא מבינה, אני לא מכירה את השמות למי אתם מעבירים כסף ומה הם עושים.

טלי פלוסקוב: איך אנשים יכולים לקבל את המידע?

טליה לוינס: מאוד יכול להיות שהרשימה שם זה השמות שלהם שמוגדרים ברשם החברות ולכן את לא מזהה אותם, כי הנתונים הם מתוך תשלומים.

טלי פלוסקוב: אני אעביר לך עכשיו בהודעת ווטסאפ את הדף הזה, תתייחסי למה שאני שמתי בסימן שאלה.

טלי פלוסקוב: אני לא רוצה להגיד את זה בקול רם, אבל אני רוצה לדעת מה זה.

אנדרי קוז'ינוב: חלק זה עיתונות מקומית.

טלי פלוסקוב: כן, אני לא אומרת שאת כולם אני לא מכירה.

אנדרי קוז'ינוב: אבל, שוב, לפי מה שאני מבין, אני לא בא בטענה ללפ"מ, הם בסופו של דבר - - -

טלי פלוסקוב: כן, עוברים עכשיו למשרדי הממשלה.

אנדרי קוז'ינוב: הם עוסקים בפריסת מדיה.

אנדרי קוז'ינוב: ייתנו להם מיליון שקל להסברה הם יפרסו אותו, השאלה לפי איזה קריטריונים, אבל אם יש תקציב מיועד למגזר הם ינצלו אותו.

אנדרי קוז'ינוב: אם יהיו חמישה מיליון, הם ינצלו אותם.

אנדרי קוז'ינוב: הם צינור לצורך העניין, אין להם סיי להמליץ למשרד ממשלתי איזה קמפיין להעלות באיזה מגזר.

בועז סטמבלר: זה לא מדויק.

בועז סטמבלר: אנחנו לא בורחים מאחריות.

בועז סטמבלר: אנחנו ממליצים ובסופו של דבר מגיעים להחלטה יחד עם הלקוח.

אנדרי קוז'ינוב: אתם ממליצים על סמך מה?

אנדרי קוז'ינוב: הקמפיין לצורך העניין של 'רשת ביטחון כלכלית', האם הקמפיין הזה עם דני רופ הוא רלוונטי – אני מאמין שהוא רלוונטי לממשלה, למרות שאני בא מהאופוזיציה, אבל האם דני רופ הוא רלוונטי לדוברי רוסית, מזהים אותו או לא מזהים אותו?

אנדרי קוז'ינוב: האם הוא בכלל מדבר למגזר הזה?

טליה לוינס: הוא עלה בערוץ 9.

טלי פלוסקוב: יש לי עוד טענה, אם כבר דיברנו על דני רופ.

אנדרי קוז'ינוב: אני מביא את זה כדוגמה.

אנדרי קוז'ינוב: אנחנו יכולים להיכנס למיקרו, אבל בסוף התגבשה לי הדעה שמשרד ממשלתי נתון הוא זה שמקבל החלטה סופית בסופו של דבר להפנות את הזרקור למגזר מסוים בהתאם להבנה שלו עצמו על אף שאולי קיימת ההמלצה שלכם.

אנדרי קוז'ינוב: בסוף הטענה אמורה להיות למשרד ממשלתי, שכל משרד בתחומו צריך להפנות תקציבים נורמליים, תקציבים מיועדים מגזרית, להסברה תואמת.

אנדרי קוז'ינוב: ואז צריך לשאול את המשרדים על סמך מה הם מחליטים שקהל היעד הזה עיקרי וההוא משני.

טלי פלוסקוב: בועז, אתה רוצה להתייחס?

בועז סטמבלר: לא.

טלי פלוסקוב: בעיניי, בכל מקרה, התמונה מתחילה להתבהר, אבל עדיין יש לי הרבה שאלות.

טלי פלוסקוב: יש לנו בזום גם משרדי ממשלה ויש לנו בזום גם מי שאתם קוראים להם לקוחות, נציגים של כמה מהערוצים שאנחנו משתמשים לפרסום בשפה הרוסית.

טלי פלוסקוב: מה שחשוב לי שגם ערוץ 9 כאן, חשוב שגם רדיו רק"ע כאן, האתרים ניוזרו, וסטי, כולם פה וזה מאוד חשוב ואני אשמח גם לשמוע אותם.

אסנת אלגום מזרחי: גברתי יושבת הראש, אם אפשר רק עוד הערה אחת קטנה, בהמשך לדברים של בועז ושל טליה לוינס מלפ"מ.

אסנת אלגום מזרחי: קודם כל אני רק רוצה, לא הספקתי להודות גם לטליה על הזמינות שלה, על ההיענות שלה, למעשה המסמך הזה נכתב תוך כדי בקשות בהמשכים, גם כשביקשנו ממנה פירוט, הפירוט שאת הזכרת, נספח 2 למסמך, עוסק באמת בהוצאות של ספקי מדיה ספציפית לדוברי השפה הרוסית, אז אני חייבת לציין שהיא הייתה מאוד זמינה, גם בשעות הערב, היא תעיד על זה, כל פעם כשהבקשות הגיעו - - -

טלי פלוסקוב: טליה, אנחנו מצטרפים, המון תודה על העזרה לוועדה וכמובן למרכז.

אסנת אלגום מזרחי: תודה על ההיענות, על הזמינות ועל הנכונות שלהם.

טלי פלוסקוב: אני רוצה שתבינו, אנחנו פה לא באנו לא להעביר ביקורת על אף אחד כשלא מגיע, באנו פה לשנות את המצב כי אנחנו, חברי הכנסת, חושבים שהמצב נכון להיום הוא לא נכון, הוא לא מספיק טוב, אנשים לא מקבלים מספיק מידע.

טלי פלוסקוב: אני אומרת את זה לא רק כי אני מרגישה את זה, אלא בגלל שאני גם שומעת את זה מאנשים.

טלי פלוסקוב: לכן חשוב לנו להגיע גם עם החלטות שמתקבלות בממשלה, גם לגבי התנהגות, במיוחד עכשיו בתקופת הקורונה.

טלי פלוסקוב: פה אני כן אומרת ללפ"מ, הפרסומים האחרונים של משרד הבריאות, שיש שם רופאים שעומדים ושואלים אותם שאלה: אם לא הייתי חולה, האם אני צריך להיכנס לבידוד?

טלי פלוסקוב: לדוגמה, והם הולכים בתרגום, אני אומרת שזה לא מספיק.

טלי פלוסקוב: האנשים המבוגרים לא מצליחים לקרוא את התרגום, אתם צריכים להעמיד אנשים שמדברים בשפה הרוסית ולעשות אותו הדבר, שהם ישמעו את זה בשפה הרוסית.

טלי פלוסקוב: הם לא מספיקים לקרוא את מה שכתוב למטה, רק צעירים עומדים בזה, לאנשים מבוגרים זה הרבה יותר קשה.

שלומית אבינח: הכתוביות.

אנדרי קוז'ינוב: כן, זו האדפטציה שאנחנו מדברים עליה, זו שאלה כואבת אחרת.

טלי פלוסקוב: אני עוד פעם אומרת, אני נותנת לכם דוגמאות מהחיים, אני לא עכשיו מוציאה משהו מהספרים, אני אומרת מה אנשים חווים ומה אנחנו צריכים לתקן.

טלי פלוסקוב: אם אני יכולה לתת עצה קטנה אני בשמחה אעשה את זה.

אנדרי קוז'ינוב: לחלוטין, אדפטציה היא אופציה פחות מועדפת.

טלי פלוסקוב: נכון.

טלי פלוסקוב: אני אנסה לשמוע כמה משרדי ממשלה, הבנו שקוראים להם לקוחות מצד לפ"מ.

אנדרי קוז'ינוב: מי הלקוח הראשון?

טלי פלוסקוב: משרד הקליטה, בבקשה, אלה גרצן.

אלה גרצן: שלום לכם.

אלה גרצן: אני קודם כל רוצה לברך על קיום הדיון כי אני כנציגת המשרד שדואג המון לרווחת העולים שלא יודעים עברית הנושא מאוד חשוב לי, נציגי לפ"מ פה יודעים ומכירים אותי היטב, כמה הוצאתי להם את הנשמה, פעם, ועכשיו אנחנו ברוח טובה ובשיתוף פעולה מלא ובאמת תודה.

אלה גרצן: אני חושבת שמאוד נכון ומאוד חשוב שכל משרדי הממשלה, כמונו, יפנימו ויבינו שיש אוכלוסייה ענקית שצריך לפנות אליה, לפנות אליה בשפה שלה ואתם בטח יודעים, רובכם יודעים שאנחנו פועלים בכל השפות ואנחנו כן עדים לכך שנגיד בתקופה האחרונה משרד הבריאות כן דאג לפרסם תכנים ברוסית, לא תמיד מותאמים, וגם תכנים בשפות אחרות.

אלה גרצן: אנחנו סייענו בחלק מהשפות.

אלה גרצן: ובכלל אני צריכה לציין שאנחנו גם חיים בתקציב מאוד דל, פשוט לא קיים, אז כל האמצעים שלנו הם לרוב דיגיטל, פשוט אין תקציבים להגיע לטלוויזיה וכן הלאה.

אלה גרצן: למרות זאת אנחנו פועלים בכל האמצעים האפשריים, וגם מה שבועז אמר זה גם נכון, אני לא בטוחה שלפ"מ באמת יכולים להתייחס לזה כסכום דיפרנציאלי לחלוטין במובן הזה שבאמת לא בכל השפות קיימות הפלטפורמות המתאימות.

אלה גרצן: חשוב להגיד את זה גם.

אלה גרצן: נגיד אם אני רוצה לפרסם בצרפתית אז יש לי שני אתרים ואני מפרסמת בפייסבוק.

אלה גרצן: אני לפעמים מרגישה שאני לא פוגעת, מכל מיני אילוצים טכניים, אין מספיק מדיות גם.

אלה גרצן: יחד עם זאת אני מבקשת שתשימו לב, משרדי ממשלה אחרים, שימו לב לפרסומים האפשריים, כי נגיד אנחנו משתמשים הרבה בפלטפורמה של רדיו רק"ע, אמנם רק שעה ביום יש זמן לשפות אחרות מעבר לרוסית, אבל גם שם אנחנו דואגים לפרסם, שזה צרפתית, אמהרית, ספרדית, אנגלית.

אלה גרצן: אני חושבת שזה מאוד חשוב.

אלה גרצן: אנחנו צפויים לגל עלייה מאוד גדול - - -

טלי פלוסקוב: אלה, גם זה אתם עושים דרך לפ"מ?

טלי פלוסקוב: רדיו רק"ע זה גם דרך לפ"מ?

אלה גרצן: כן, זה גם דרך לפ"מ.

טלי פלוסקוב: שאלה, מישהו מקליט את החומר הפרסומי?

אלה גרצן: כן, זו הרבה תעסוקה ללפ"מ ותקציבים דלים ואני מבינה אותם שזה לא כזה נוח לעבוד איתנו, אנחנו תמיד באים עם סכום מאוד צנוע ומבקשים לפרוס את זה למקסימום המדיות האפשריות.

אלה גרצן: וכן, אנחנו מפרסמים גם בשפות אחרות וזו תעסוקה וזה לא משתלם כספית, אבל אנחנו דואגים לעשות את זה.

טלי פלוסקוב: מה זה לא משתלם כספית?

טלי פלוסקוב: אני לא מבינה.

טלי פלוסקוב: מה, מישהו פה עושה בהתנדבות משהו?

טלי פלוסקוב: זה עבודה מול משרד ממשלתי שמזמין עבודה מסוימת תמורת תשלום מסוים, זה מה שהם חייבים לעשות ולעשות את זה בצורה הכי טובה שאפשר.

טלי פלוסקוב: אף אחד פה לא עובד בהתנדבות.

אלה גרצן: הם גם עושים את זה, הבעיה היא בראש ובראשונה תקציבים ואנחנו כידוע חיים היום תקציב של 2018 שלא קיים.

אלה גרצן: אני כבר לא מדברת על זה שאנחנו כמשרד העלייה והקליטה נחשבים משרד קטן.

אלה גרצן: כשאני הגעתי למשרד לפני שנתיים וחצי התברר שהתקציב שאני מקבלת הוא מחצית ממה שהיה שנה לפני.

אלה גרצן: אני חייבת לציין שבתקופת קורונה אנחנו דאגנו לתרגם את התכנים של משרדים אחרים, של ביטוח לאומי, של רשות המסים, של כל מידע רלוונטי שיכול להיות לעולים ולא מגיע לעולים, אנחנו דאגנו לתרגם אנחנו בעצמנו והעלינו באמצעים הדלים שלנו לפייסבוק של המשרד לעמודים הייעודיים בשפות.

אלה גרצן: אבל זה לא מסודר ולא צורה.

אלה גרצן: אני מברכת באמת על מה שאתם מקיימים היום ואני חושבת שמאוד חשוב יהיה לדאוג שגם משרדי הממשלה האחרים ייקחו בחשבון שקיימים מגזרים שלא צורכים מדיה בשפה העברית ומאוד חשוב להם לקבל את המידע הזה, במיוחד בתקופה של אי ודאות שאנחנו חיים בה כולנו ובמיוחד כשמדובר בעולים שהם אוכלוסייה - - -

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: אני הייתי מציעה לך בתור האחראית על מערך הדוברות במשרד הקליטה, נכון?

טלי פלוסקוב: זה התפקיד שלך בגדול?

אלה גרצן: כן.

טלי פלוסקוב: הייתי מציעה לך לפנות לשרה ולהגיד לה דבר כזה, גברתי, קיבלנו עכשיו תקציב לפרויקט מסוים, לא חשוב מה הפרויקט ומתוך התקציב הזה יש 95% לפעילות עצמה ואני מבקשת 5% מהתקציב הזה להסברה.

טלי פלוסקוב: אנשים צריכים לדעת מה המשרד שלך עושה, אני כרגע אומרת לשרה, ואם אנחנו לא נשתף את הציבור ולא נזמין את הציבור לקחת חלק בפרויקטים הטובים שאתם עושים אז אני רושמת מינוס מאוד גדול למשרד.

אלה גרצן: לא, אנחנו, גם מהתקציב שהשרה קיבלה, ותודה לה על כך, היום אנחנו מתחילים לדבר על זה, אנחנו דואגים לפרסם את זה בכל השפות כמובן, אני מדברת על משרדי ממשלה אחרים שזה לא תמיד בראש סדר העדיפויות.

אלה גרצן: יכול להיות שזה פשוט לא במודעות, שוכחים את האוכלוסייה.

אלה גרצן: אז אם כבר הרמתם דגל אני חושבת שזה מאוד נכון להמשיך עם זה.

טלי פלוסקוב: אני אגיד לך מה אני רוצה, אני רוצה למנוע מצב שמשרדי הממשלה יוצאים עם פרויקט מסוים, ויש לא מעט, וחלק מהאנשים פשוט לא מודעים שזה קיים ואז הם לא יודעים למי לפנות ואז הם מפספסים את מה שהמדינה כן עושה עבורם.

טלי פלוסקוב: לא פעם אני נחשפתי גם לנושאים בביטוח לאומי, גם לנושאים שקשורים לזכויות ניצולי שואה, אנשים פשוט לא יודעים שזה מגיע להם.

טלי פלוסקוב: התפקיד של המשרדים זה להנגיש מידע כמה שיותר ברור, כמה שיותר מהר, וכמה שיותר בשפה שהם מבינים.

טלי פלוסקוב: לכן זה נורא חשוב.

טלי פלוסקוב: מה אני אומרת עכשיו לא שייך רק למשרד הקליטה, כל משרד, כל פרויקט חדש שאתם מתחילים, דבר חדש שאתם עושים, תבקשו מהשר, מהמנכ"ל, חלק מהתקציב שאתם מקבלים להסברה לנושא הזה, ספציפית, ואז שום דבר לא יישאר בלי חשיפה מספקת לציבור.

טלי פלוסקוב: זה נורא חבל.

טלי פלוסקוב: עוד פעם אני אומרת, אני רואה את השרים איך הם נלחמים על התקציבים ואיך הם עובדים קשה, אז נורא חבל שהציבור לא מבין.

טלי פלוסקוב: אז הוא גם לא מעריך.

טלי פלוסקוב: אם לא נדאג גם לשתף וגם לספר - - -

אלה גרצן: עד כמה שידוע לי טכנית אי אפשר.

אלה גרצן: נגיד אם ועדת הכספים במשרד האוצר מקדישה סכום מסוים לפרויקט מסוים אי אפשר להעביר חלק מהתקציב הזה לטובת פרסום בלפ"מ.

אלה גרצן: לפ"מ זה תקציב ייעודי שמגיע כמקשה אחת ואין להוסיף עליו.

טלי פלוסקוב: בבסיס התקציב את מתכוונת?

אלה גרצן: נכון, טליה?

אלה גרצן: כן.

טלי פלוסקוב: בבסיס התקציב.

טלי פלוסקוב: הבנתי.

טלי פלוסקוב: טוב, לפי דעתי גם אנחנו עוד צריכים לדבר על זה וברמת הממשלה צריכים לקבל החלטה.

אלה גרצן: נכון.

טלי פלוסקוב: אני כמובן אדבר עם הגורמים הרלוונטיים בנושא.

טלי פלוסקוב: תודה רבה לך.

טלי פלוסקוב: אנחנו עוברים למשרד לשוויון חברתי.

שלומית אבינח: יקותיאל צפרי, גם הרשות שייכת אליהם.

יקותיאל צפרי: שלום.

טלי פלוסקוב: שלום וברכה.

טלי פלוסקוב: אני רוצה שכולם ישמעו, הרשות לזכויות ניצולי השואה היום שייכת למשרד שלכם.

טלי פלוסקוב: אני חייבת להגיד שיש לי שיתוף פעולה מצוין ברשות, אבל כשקראתי את הנתונים בתחילת הדיון, שאתה בטח שמעת, באמת אני אומרת איך זה יכול להיות, אז אולי אתם תתקנו את מה שהיה?

יקותיאל צפרי: קודם כל שלום ליושבת ראש הוועדה, לחברי הוועדה, אני חושב שהדיון הוא דיון חשוב, הוא דיון שמעלה לתודעה גם דברים שאני מניח שחלק מהדוברים ומי שמתעסק בהסברה קצת אפילו לוקח את זה לתשומת ליבו וזה מעלה איזה שהיא מודעות ואני מברך על כך.

יקותיאל צפרי: מצד שני אני רוצה להתייחס לנתונים, אם כבר העלית אותם.

יקותיאל צפרי: ב-2019, אני לא יודע מאין הנתונים האלה שהעלית - - -

טלי פלוסקוב: 'יפעת-בקרת פרסום'.

יקותיאל צפרי: אבל אני לא מכיר 29 קמפיינים, מה שקוראים לזה קמפיינים, 2019 הייתה שנה מאוד מאוד קשה מבחינת תקציב וקשוחה, במיוחד תקציבי לפ"מ שהיו אמורים לקבל כל – אפילו פרסום פלייר היה אמור לעבור ועדת חריגים באוצר.

יקותיאל צפרי: טליה, תקני אותי אם אני טועה.

יקותיאל צפרי: בנוסף צריך לזכור, נכון, עכשיו הרשות לניצולי שואה שהייתה עד כה באוצר ועכשיו עברה אלינו, אבל המשרד שלנו הוא משרד שמאגד מספר רשויות, זאת אומרת אם אני מתייחס גם למספר הקמפיינים אז זה מאוד מאוד תלוי מי קהל היעד.

יקותיאל צפרי: המשרד בנוי מהרשות לפיתוח כלכלי של המיעוטים, שזה בעיקרו מיעוטים, יש לנו את ישראל דיגיטלית, שזה סטודנטים, צעירים, קמפוס, דברים כאלה, יש לנו את רשות הצעירים.

יקותיאל צפרי: אני מניח שאנחנו מתייחסים בעיקר לאזרחים הוותיקים.

יקותיאל צפרי: עכשיו, אני רוצה לומר בעניין הזה של אזרחים ותיקים.

יקותיאל צפרי: המשרד שלנו שם דגש מאוד על כל הנושא של פרסום בשפות זרות, כמובן זה תלוי מדיה, מה שעובד בפרסום הכללי לאזרחים בכלל אז אנחנו מכוונים את זה לאזרחים ותיקים שהם, למשל, יוצאי העלייה בשפה הרוסית.

יקותיאל צפרי: אני רוצה לציין שאם אני כבר מתייחס לקמפיינים, אז קמפיינים שדיברנו על אירוח בחגים, בראש השנה או בליל הסדר, כל הנושא של המוקד לאזרחים ותיקים, מקבל תהודה מאוד מאוד רבה במגזר הרוסי בגלל הצורך.

יקותיאל צפרי: אנחנו מפרסמים המון את הנושאים האלה.

יקותיאל צפרי: אני רוצה לציין שהמוקד שלנו, שעובד 12 שעות ביממה, נותן שירות בשבע שפות, יש לנו נציגים כמובן בשפה הרוסית, הערבית, אמהרית, צרפתית, גרמנית ואפילו ביידיש.

יקותיאל צפרי: אני יכול לומר שב-2018 היה מיצוי זכויות, אנחנו פרסמנו חוברת שהייתה מתורגמת גם לשפה הרוסית, גם לשפה הערבית ולעברית, שבה יש פריסה רחבה של מה הוא מיצוי זכויות בנושא בריאות, בנושא רווחה.

יקותיאל צפרי: אני יכול לומר ש-30 מיליון שקלים, מה שנקרא מיצוי זכויות, הוחזרו לאזרחים ותיקים רק כתוצאה מזה שהם פנו למוקד שלנו.

יקותיאל צפרי: אין לי כרגע נתונים כמה פניות של דוברי רוסית פנו למוקד, אבל אני יודע שהמספרים הם גבוהים כתוצאה מחשיפה לפרסומים שלנו.

יקותיאל צפרי: לכן צריך לקחת את זה בצורה הדרגתית, בצורה דיפרנציאלית, נקרא לזה, לא כל קמפיין שאנחנו עושים הוא במיליונים, יש קמפיינים שאפילו הם ב-20,000 שקלים והם נקראים קמפיינים ואתה צריך לדעת איך לנתב את הכסף, כמובן עם הגורמים המקצועיים של לפ"מ, ואנחנו תמיד תמיד עושים איתם איזה שהוא סיעור, להבין, חשיפה.

יקותיאל צפרי: בסופו של דבר זה חשיפה, אתה רוצה להגיע לקהל יעד הכי גדול שאתה חושב עליו.

יקותיאל צפרי: לפעמים קמפיין יכול להיות בעברית ומספיק שיהיו שם כתוביות בשפה כזו או אחרת מבחינתנו זה אוקיי, היה כמובן רצוי לקחת את הסטאר של אותו מגזר ולשים אותו כפרזנטור ושיהיה הכול באותה שפה, זה נכון, זה רצוי, אבל זה עולה המון כסף ולא תמיד יש לנו את האמצעים הללו ולכן צריך לשים את הדברים האלה בפרופורציה.

יקותיאל צפרי: שוב, אני רוצה לדבר גם על נושא הקורונה.

יקותיאל צפרי: אגב, בתקופת הקורונה צריך לזכור שהפרסומים היו אחודים, תחת מטה ההסברה הלאומי, הוקם אתר ופלטפורמה של מטה ההסברה הלאומי בשפות שונות, שם רוכז כל המידע.

יקותיאל צפרי: בעצם כל פרסומי המשרדים שפורסמו היו בשפות ואנחנו גם למשל תרגמנו את המוקד לחמש שפות, בפרסומים שלנו של המוקד, לשם סיוע לאזרחים ותיקים שהיו במצוקה בתקופת הקורונה, שפנו אלינו לסיוע, הן בעריכת קניות, הן ברכישת תרופות.

אנדרי קוז'ינוב: אני יכול לתקן אותך בשאילת השאלה?

אנדרי קוז'ינוב: אתה מסביר נורא יפה, אבל נגיד אזרחים ותיקים והקמפיינים, על אף האתרים של פיקוד העורף, אולי אני אחדש, האזרחים הוותיקים, הקשישים, לא יודעים להיכנס לאתר של פיקוד העורף וגם לא לאתר של משרד הבריאות.

אנדרי קוז'ינוב: האם אתה יכול לתת נתונים ספציפיים מבחינת הפריסה למדיה, למי פניתם ובאיזה קמפיין פניתם לאוכלוסייה הספציפית מגזרית?

אנדרי קוז'ינוב: כי, שוב, נכון לעכשיו יש 250,000 קשישים דוברי רוסית שאינם דוברי עברית בארץ.

אנדרי קוז'ינוב: נתון רשמי.

אנדרי קוז'ינוב: אמנם אני מבין את הקושי בתקציבים והכול, אבל האם אתה יכול לתת נתון כלשהו שנותן לנו הסתכלות, פרופורציה, יחסית לכלל הפרסומים במשרד שלך לגמלאים ולאזרחים ותיקים אל מול המגזר הספציפי של דוברי רוסית או אל מול המגזר, לצורך העניין, סתם, לא יודע מה, דתי לאומי, חרדי, לא משנה מה.

טלי פלוסקוב: יקותיאל, אני קצת אעזור לך, ברשותך, לפני אתה עונה.

טלי פלוסקוב: אני הייתי שותפה כשהיינו בגל הראשון של הקורונה, היו שלושה משרדי ממשלה, אם אני לא טועה, ביחד, זה קליטה ושיכון ושוויון חברתי, שהוצאנו, הוצאנו כי הייתי שותפה, חוברת גם בשפה הרוסית, גם בעברית וגם ברוסית, שהיה שם גם סוג של מידע חשוב, מצד שני היה שם קצת בילוי זמן.

טלי פלוסקוב: החוברת הייתה מאוד איכותית, אני חייבת להגיד ולציין שדווקא הצד הזה אני ראיתי אותו כחיוני ואני מברכת על כך שעשיתם את זה, כי כל קשיש, אזרח ותיק, שישב בבית לבד, בבדידות, במצב מאוד קשה, כשהוא קיבל את זה, מעבר לזה שהוא קרא כל מה שמגיע לו הוא גם ידע שם לפתור סודוקו או תשבצים או דברים אחרים.

טלי פלוסקוב: דאגו פה להביא להם עיסוק.

טלי פלוסקוב: אני שוב אומרת, מי שהיה שותף לחוברת הזאת, זה מאוד מבורך, אבל על זה אנחנו לא מדברים, אני רוצה להבין - - -

יקותיאל צפרי: אני יודע, אני רק אומר שוב, השנתיים האחרונות, הן לא מדגם מייצג.

יקותיאל צפרי: אני חושב שזה חשוב, הדיון הוא חשוב, כי מפה והלאה בעצם אנחנו מעלים את המודעות לנושא הזה של שפות זרות, של אזרחים, אני בכל מקרה מדבר על אזרחים ותיקים בעיקר.

יקותיאל צפרי: למשל אנחנו לקחנו בריטיינר משרד לתרגומים שעושה לנו את התרגומים האלה גם של המידע של החוברות, שלפעמים אנחנו מפיקים אותן בצורה עצמאית ואנחנו מתרגמים אותן לשפה הרוסית והערבית, וגם לעתים באמהרית.

יקותיאל צפרי: אבל אני שוב אומר, השנתיים האחרונות היו שנתיים אולי לא מייצגות, אבל כן, אני חושב שצריך לקחת את זה לתשומת ליבנו.

טלי פלוסקוב: מה שאתה אומר לי: עכשיו תבדקו אותי ב-2020.

טלי פלוסקוב: עכשיו אני אראה לכם למה אני מסוגל.

יקותיאל צפרי: אחרי שיעבור תקציב אז כן.

טלי פלוסקוב: אני רוצה רק להגיד משפט אחד ולהפנות את תשומת ליבך, הרשות לזכויות ניצולי השואה עברה אליכם, יותר מ-50% ניצולי שואה הם דוברי רוסית, יותר נכון לא דוברי עברית, זה יותר חזק, הם לא דוברי עברית.

טלי פלוסקוב: אתם חייבים לקבוצה הגדולה של 70,000 פליטי השואה, ששם לפי דעתי 90% מדברים רק את השפה הרוסית, והם בעיניי במצב הכי קשה בחברה, תנו להם דגש ושם צריך יותר ויותר לתת חומר בשפה הרוסית.

טלי פלוסקוב: בזמנו, כשרק נכנסתי לכנסת ה-20 עם עפרה רוס אנחנו הוצאנו חוברת זכויות של ניצולי שואה בשפה הרוסית וזה עבד מצוין, אבל זה היה מזמן.

טלי פלוסקוב: עברו הרבה החלטות, צריך לעשות את זה שוב.

טלי פלוסקוב: לכן אני מבקשת ממך, היות שאתה היום אחראי על המשרד, תיקח את זה, בבקשה, לתשומת ליבך, כי אני מבטיחה לך שאני אבוא שוב ואני אבדוק שוב, בסדר?

טלי פלוסקוב: בהצלחה.

יקותיאל צפרי: בסדר גמור.

יקותיאל צפרי: תודה.

טלי פלוסקוב: ואני חייבת לציין, יש שיתוף פעולה נפלא עם השרה וזה טוב, היא גם מאוד קשובה לקבוצת האנשים האלה.

יקותיאל צפרי: נכון.

טלי פלוסקוב: לכן אני לא מאמינה שדווקא מהמשרד שלכם לא תבוא הבשורה.

טלי פלוסקוב: אז קחו את זה בחשבון, שאנשים שלא מבינים עברית צריכים לדעת בדיוק מה שיודעים אלה שיודעים עברית, אסור לנו להשאיר אותם מחוץ לחברה הישראלית.

טלי פלוסקוב: תודה רבה, יקותיאל.

שלומית אבינח: עינב שימרון מחוברת?

טלי פלוסקוב: היא מתחברת עכשיו, אז אנחנו מחכים לה.

טלי פלוסקוב: אני רוצה להגיד לכם, כמו שאמרתי בהתחלה, שנמצאים איתנו גם - - -

שלומית אבינח: יש משרד העבודה והרווחה.

שלומית אבינח: שרונה מן וגיל חורב.

טלי פלוסקוב: לא רואים אותם?

טלי פלוסקוב: דווקא כן הייתי רוצה אותם, אם אפשר לאתר לי אותם אני אשמח.

שלומית אבינח: עינב, משרד הבריאות, מחוברת.

עינב שימרון: שלום.

טלי פלוסקוב: מה את חושבת על כל מה ששמעת עד רגע זה?

שלומית אבינח: לא שומעים אותך, עינב.

שלומית אבינח: אני אקצר בקצרה, מה שנטען פה על ידי נציגי לפ"מ שהלקוח בעצם מזמין את מה שהוא רוצה לפרסם בהתאם למגבלות התקציב וקהלי היעד שהוא מגדיר.

שלומית אבינח: מה שרצינו לשמוע ממשרדי הממשלה הרלוונטיים, ודיברו לפנייך ממשרד הקליטה והמשרד לשוויון חברתי, איך הם מתנהלים במגבלות התקציב ומבחינת קהל היעד ואיך שיתוף הפעולה עם לפ"מ, כשהטענה שהמגזר הרוסי, זה עיקר הדיון, שיש מיעוט גם בכמות הפרסומים וגם ב - - - לגבי ההחלטה.

שלומית אבינח: זה מה שהיה עד כה.

טלי פלוסקוב: תודה למנהלת הוועדה שעזרה לנו, היא פשוט ריכזה בכמה משפטים את מה שהיה לפני.

עינב שימרון: אני אתייחס.

שלומית אבינח: תתייחסי גם לפרסומים בעניין הקורונה, שזה מאוד חשוב, ואיך אתם נערכים לגלי העלייה כי משרד הבריאות זה המשרד שצריך לתת הכי הרבה מידע לעולים החדשים בכלל השפות.

עינב שימרון: מבחינת הקורונה - - -

שלומית אבינח: לא שומעים אותך.

אנדרי קוז'ינוב: לא שומעים אותה, אבל רק לפרוטוקול, דווקא משרד הבריאות בתקופה של הקורונה מבחינת החשיפה הפרסומית הוא אחד המצטיינים.

אנדרי קוז'ינוב: על אף כל המגבלות, דווקא משרד הבריאות הוא אחד המצטיינים בהנגשת המידע ובחשיפה, לפחות ניסיון.

טלי פלוסקוב: כן, חד משמעית.

עינב שימרון: אז באמת היו שני אפיקים מרכזיים שאחד זה דרך לפ"מ, של קניית מדיה, שפשוט העברנו תקציב ללפ"מ ומבחינתי השיקול היה שיגיע למקסימום אנשים.

עינב שימרון: בנושא של הקורונה לא השיקול התקציבי הוא זה – תמיד יש מגבלת תקציב, אבל גם אם יש מגבלת תקציב היה לנו מאוד חשוב, לי באופן אישי, שזה יגיע ממש לכל האוכלוסיות, לכל החברה, לדוברי כל השפות.

עינב שימרון: מאוד מאוד חשוב.

עינב שימרון: זה אפיק אחד, שפשוט קנינו מדיה.

עינב שימרון: אפיק שני, שהוא יותר אפיק של יחסי ציבור, כי הרבה מהדברים מפורסמים גם לאוכלוסייה הכללית שלא באמצעות קניית מדיה, לא הכול זה פרסומות, יש ריאיונות עם רופאים, ריאיונות עם אנשי צוות רפואי, ריאיונות עם מעצבי דעת קהל ולא הכול כפוף לקניית מדיה וגם את זה עשינו באמצעות משרדי יחסי ציבור שגייסנו.

עינב שימרון: לדוגמה לחברה הערבית אני גייסתי שלושה סוגים שונים של משרדים, יש את המשרד של מזאוי, שזה לתושבי המשולש והצפון, המשרד של איימן סמארה, למזרח ירושלים, ואג'יק לאוכלוסייה הבדואית.

עינב שימרון: בשלב מוקדם יותר גם השתמשנו ברשות הבדואים כדי להפיץ חומרים, השתמשנו במכוניות שעברו ממקום למקום וחילקו בפזורה את החומרים שלנו, השתמשנו בשילוט.

עינב שימרון: בנוסף לזה היה לנו משרד, עדיין יש לנו, לחברה החרדית, ושילמנו לגורמים שיתרגמו ליידיש ויהיו דמויות ורבנים ואנשים מתוך החברה, כנ"ל בחברה שהיא דוברת רוסית, כנ"ל תרגמנו, עוד בהתחלה, את החומרים גם לעובדים הזרים, גם לתיגרינית, גם לתאית, גם לפיליפינית, גם לסינית, ספרדית, צרפתית, לעולים בהמון המון שפות.

עינב שימרון: פנינו לכמרים, פנינו לאנשי דת, תלינו שלטים לעובדים הזרים בדרום תל אביב, עבדנו עם מציל"ה, עבדנו עם עיריית תל אביב ובמזרח ירושלים.

עינב שימרון: החומרים שלנו יוצאים במגוון מאוד מאוד רחב של שפות, גם בשפה האמהרית, אנחנו עבדנו עם טנ"א וזה היה לנו מאוד חשוב בנוסף למה שקנינו באמצעות לפ"מ.

עינב שימרון: אין קמפיין שיוצא רק בעברית, אין דבר כזה אצלי.

עינב שימרון: אצלי אין דבר כזה.

עינב שימרון: זה באופן כללי.

טלי פלוסקוב: עינב, היות שאנחנו כבר מדברות ומדברים בוועדה אני ציינתי קודם, ראיתי את הפרסומת שלכם בערוץ 9, אותם הרופאים שעונים לשאלות של אזרח, מה שעשו בערוץ 9, כנראה לפי הזמנה של או לפ"מ או שלכם, זה רק תרגום בכיתוב ואני חייבת להגיד לך שזה לא מגיע לציבור בצורה כזאת, את חייבת למצוא איך את כל זה לעשות בשפה הרוסית שאנשים ישמעו את זה בשפה.

טלי פלוסקוב: אנשים מבוגרים לא מצליחים לקרוא את הכתוביות למטה, אני רוצה שתבינו את זה.

עינב שימרון: הבנתי.

עינב שימרון: אוקיי, אז א' אנחנו נשפר.

עינב שימרון: בתחילת האירוע אנחנו השתמשנו גם ברופאים, אני לא יודעת למה זה פחות תפס, השתמשנו ברופאים שלנו שהם דוברי רוסית וזה צולם גם ברוסית.

טלי פלוסקוב: ויש לא מעט, צריך לציין.

עינב שימרון: כן, אז אנחנו משתמשים גם בד"ר אנה גלוחוב, בד"ר גדלביץ', באמיליה אניס ובהמון רופאים שהם דוברי השפה הרוסית.

עינב שימרון: אנחנו נעשה עוד מהלך כזה עכשיו בתקופה הקרובה.

עינב שימרון: אני מקבלת ואנחנו נעשה עוד מהלך כזה.

טלי פלוסקוב: תודה רבה, עינב, ויישר כוח.

טלי פלוסקוב: אנחנו שוב מציינים שמשרד הבריאות דווקא בתקופה הזאת היה באמת בעיניי מצוין בביצוע נושא ההסברה, אבל צריך להמשיך ועוד לשפר ועוד להעביר מסרים, כי אני חוזרת, אמרתי בהתחלה, אני לא יודעת אם את שמעת, אבל אני חושבת שהציבור צריך לקבל מידע לא מפוליטיקאים, אלא מאנשי מקצוע, במיוחד במשרד הבריאות.

טלי פלוסקוב: אז המון דברים תלויים בכם.

טלי פלוסקוב: אנשים לא יכעסו על הסגר אם אתם תסבירו להם בשפה ברורה למה אנחנו הגענו למצב סגר.

טלי פלוסקוב: אתם ולא פוליטיקאים, זה נורא נורא חשוב.

עינב שימרון: תודה רבה.

עינב שימרון: אני בהחלט לוקחת את זה לתשומת ליבי, תודה.

טלי פלוסקוב: תודה גם לך.

טלי פלוסקוב: אני רוצה להתחיל לשמוע קצת את הלקוחות.

טלי פלוסקוב: ערוץ 9, נמצא איתנו יורי קגנוביץ, בבקשה תעלו לי אותו.

יורי קגנוביץ: כן, שלום, גברתי.

יורי קגנוביץ: קודם כל שלום לך, גברתי, שלום לכל הנוכחים בוועדה ולכל המצטרפים בזום, שלום שלום ובאמת ברכות על היוזמה ועל הדיון.

יורי קגנוביץ: בראשית דבריי אני רוצה להתחיל דווקא מהמספרים.

יורי קגנוביץ: המספרים שהוצגו בתחילת הדיון הזה לגבי תקציב לפ"מ שנתי הם לפחות ממה שיש לי, ומה שיש לי זה למעשה המקור היחיד הבטוח במדינה, זה מקור שנקרא מפתח תקציב, זה גורם שאחראי על כל הוצאות המדינה על כל משרד ומשרד, לפחות מהנתונים שלהם עולה שתקציב הלפ"מ השנתי הוא לא 203 מיליון שקל, כמו שהוצג בתחילת הדיון, אלא 600 מיליון שקל ויש שם פירוט מאוד מדויק איך הכסף הזה מתחלק.

יורי קגנוביץ: אני לא רוצה להרחיב, אני שלחתי את זה בצ'ט הקבוצתי של הוועדה אז אם מישהו מעוניין לראות, בבקשה.

טלי פלוסקוב: בצ'ט של הוועדה שלחת את זה?

טלי פלוסקוב: אפשר לבקש שידפיסו את זה?

יורי קגנוביץ: רק תקציב פעילות חו"ל עומד על 207 מיליון שקל שנתי.

טלי פלוסקוב: אז תסביר לנו, יורי, תן לנו קצת יותר נתונים מהדוח הזה, כי זה מאוד חשוב מה שאתה אומר עכשיו.

יורי קגנוביץ: כל המספרים האלה נמצאים בגישה פתוחה, אם צריך אני יכול להעביר את זה, להעביר לינק לכל המספרים האלה.

יורי קגנוביץ: יש שם גרפים וזה מאוד מפורט בכל הרמות, בכל הוצאה והוצאה, אפילו ברמה של ציוד משרדי כמה המשרד הוציא בשנת 2019 ולמעשה בכל השנים שקדמו לכך.

יורי קגנוביץ: זה היה חשוב לי להבהיר.

יורי קגנוביץ: דבר נוסף, לגבי כמות דוברי הרוסית במדינה.

יורי קגנוביץ: מבחינת למ"ס, שעשו את הסקר האחרון, אם אני לא טועה לפני ארבע שנים, יש לנו 17.4% דוברי רוסית במדינה שהם מעל גיל 20.

יורי קגנוביץ: כשמדובר פה על כל דוברי הרוסית, לא בהכרח עולים, מדובר באנשים שהם מכריזים על עצמם כרוסית שפת אם.

יורי קגנוביץ: אז אנחנו כ-17.4%, זה גם חשוב להבהיר.

יורי קגנוביץ: דבר שלישי שרציתי להבהיר, מעבר לדוברי רוסית שנמצאים כאן ובאמת אין להם שום דרך לקבל מידע מעבר לשפת האם שהם מדברים, גם העלייה של שנות ה-90, שאני למעשה שייך אליה, ולרוב הם משתמשים במדיות בשפה הרוסית, אני יכול להביא דוגמה פשוטה, לפני כמה ימים היה גמר הישרדות, גמר מאוד מושך בערוץ המתחרה, אז מבחינת הנתונים, אני לא אכנס למספרים, אבל הנתונים בערוץ 9, באותה השעה, היו בערך פי ארבעה מהצפיות בהישרדות.

יורי קגנוביץ: מדובר פה על כלל האוכלוסייה, ולא בהכרח באנשים שמדברים רק את השפה הרוסית.

יורי קגנוביץ: כך שחשוב להבהיר שגם אתרים ברוסית, גם רדיו ברוסית וגם כמובן טלוויזיה ברוסית רואים ושומעים וקוראים לא רק אנשים שמתקשים בשפה העברית.

יורי קגנוביץ: כך שמבחינת חשיפה למעשה החשיפה שהקהילה שלנו, שהיא יותר ממיליון איש במדינה הזאת, מקבלת במדיות הרוסית, היא חשופה לשם הרבה יותר טוב ממדיות בשפה העברית.

יורי קגנוביץ: זה גם היה חשוב לי להבהיר.

יורי קגנוביץ: עכשיו אני רוצה להתייחס, ברשותכם, לדברים שאמר בועז.

יורי קגנוביץ: חשוב גם להבהיר בתחילת דבריי, לא כל החלטה שיוצאת מלפ"מ היא בהכרח החלטה של לפ"מ.

יורי קגנוביץ: בהרבה מאוד מקרים באמת קורה שבמשרדי הממשלה יושבים פקידים ובאמת מבקשים מלפ"מ שהפרסום הזה יגיע לאוכלוסיות שונות ובהרבה מאוד מקרים זה קורה שכל הקמפיינים האלה הם - - - אותנו.

יורי קגנוביץ: אותנו זה גם את ערוץ 9, גם את האתר של ערוץ 9, מן הסתם גם את כל המדיות האחרות.

יורי קגנוביץ: אני רוצה להתייחס לכולם, כי זה באמת לא משנה עכשיו באיזה כובע אני נמצא כאן.

טלי פלוסקוב: מה עושים?

טלי פלוסקוב: לא הבנתי.

אנדרי קוז'ינוב: יורי, אתה יכול לחזור על מה שאמרת?

אנדרי קוז'ינוב: כי לא שמענו.

טלי פלוסקוב: מה הם עושים?

טלי פלוסקוב: הם לא מגיעים לערוץ 9?

יורי קגנוביץ: אני אומר שהרבה פעמים ההחלטה לא יוצאת מהלפ"מ, היא יוצאת דווקא מהמשרד הממשלה.

יורי קגנוביץ: אני אתן לך דוגמה.

יורי קגנוביץ: לפני חצי שנה עלה קמפיין של משרד החינוך, חמש יחידות במתמטיקה, קמפיין מאוד רחב.

יורי קגנוביץ: אני לצערי לא יודע מה היקפו הכספי, אבל הוא יצא.

יורי קגנוביץ: אני נלחמתי באופן אישי, עשיתי אין ספור טלפונים ופגישות במשרד החינוך, אני פניתי ללפ"מ, לפ"מ אמרו שזו ההזמנה של המשרד, שזה לא יעלה במגזר הרוסי.

יורי קגנוביץ: חמש יחידות במתמטיקה, זה לא אמור להגיע גם לדוברי ערבית וגם לחרדים?

יורי קגנוביץ: זה אמור להגיע לכולם.

יורי קגנוביץ: אני נלחמתי, עשיתי אין ספור פגישות עד שהקמפיין הזה עלה.

יורי קגנוביץ: והיו קמפיינים שלא עלו.

יורי קגנוביץ: המשרד לבטחון פנים, גיוס שוטרים, לא עלה, ענו לי: יש עודף בדוברי רוסית במשטרה אז אנחנו לא עושים את זה.

יורי קגנוביץ: ככה ענו לי במשרד.

יורי קגנוביץ: גיוס אחיות, יש גיוס אחיות של משרד הבריאות, היה קמפיין גם לפני הקורונה, לא עלה.

יורי קגנוביץ: גם עשיתי תהפוכות באוויר, לא עזר.

יורי קגנוביץ: 50 שנה יובל לכנסת ישראל, זה לא קמפיין לאומי?

יורי קגנוביץ: לא עלה, לא אצלנו ולא בשום מדיה אחרת.

יורי קגנוביץ: יש הרבה קמפיינים, לצערי הרב, אם הוועדה המכובדת תרצה אני יכול להכין דוח שלם של קמפיינים שלטעמי אמורים להגיע לאוכלוסייה הכללית ולא הגיעו לשם, וזה לא משנה באיזה דרך, רדיו, או דיגיטל, או טלוויזיה, זה באמת לא משנה.

יורי קגנוביץ: קמפיין של יובל או קמפיין של בית הנשיא.

יורי קגנוביץ: קמפיין של בית הנשיא, אני מאוד מצטער להגיד, אבל מדובר פה בסופו של דבר בכסף ציבורי, זה כסף של כל אחד ואחת מאיתנו שאנחנו מוציאים מהכיס, אז לדעתי זה פשוט ביזיון, סליחה שאני אומר מילים גסות.

יורי קגנוביץ: אם אנחנו מדברים עכשיו על נתחים, וזה חשוב להגיד, אני אדבר על עצמי.

יורי קגנוביץ: ערוץ 9 קיים מזה 19 שנה, אני נמצא שם מהיום הראשון ואני מכיר כל מה שהיה בערוץ הזה לאורך כל הדרך, אנחנו נמצאים ואנחנו עובדים עם 99-98 לקוחות פרטיים בשוק הזה, למה אני מזכיר את זה?

יורי קגנוביץ: כי, כפי שאמרתי בתחילת דבריי, 17% זה למעשה האוכלוסייה של דוברי הרוסית, ה-share המסחרי שלנו, זאת אומרת האחוז שאנחנו מקבלים מכל השוק הפרטי, למעשה, חשוב לי להבהיר, הוא בערך 7%.

יורי קגנוביץ: אפשר לשאול למה לא 17, זו כבר שאלה נפרדת, אנחנו נלחמים על כך, אבל זה פחות או יותר לאורך השנים.

יורי קגנוביץ: מ-2002, כשהערוץ הזה קם, אנחנו עומדים פחות או יותר על 7%, לפעמים 8, לפעמים 6.5, אבל בממוצע 7.

יורי קגנוביץ: אם אני מדבר עכשיו על כסף ציבורי שמגיע אלינו, אתם שמעתם שערוץ 9 קיבל בשנת 2019 מיליון שקל מלפ"מ.

יורי קגנוביץ: אכן זה כך.

יורי קגנוביץ: כפי שאני רואה ואני יודע מהמספרים הפתוחים תקציב טלוויזיה ב-2019 היה 81 מיליון שקל, מדובר פה בקצת יותר מ-1%.

יורי קגנוביץ: למעשה אם אנחנו מקבלים קמפיינים של לקוחות מסחריים, בנקים וחברות ביטוח וקופות חולים וכו' וכו', אנחנו תמיד מקבלים מ-6% עד 8%, ובכסף ציבורי אנחנו מקבלים קצת יותר מ-1%.

יורי קגנוביץ: הלאה.

יורי קגנוביץ: לגבי נגיד דיגיטל.

יורי קגנוביץ: אני חושב שכל חבריי בכל אתרי האינטרנט בשפה הרוסית יסכימו איתי.

יורי קגנוביץ: אתם שמעתם שערוץ 9 קיבל בשנת 2019 כ-200,000 שקל בשנה.

יורי קגנוביץ: נכון להיום אנחנו נמצאים בכמעט סוף ספטמבר, נכון להיום אני קיבלתי מלפ"מ 70,000 שקל לדיגיטל שלי.

יורי קגנוביץ: אני יכול לפתוח את המספרים האלה, גם רואים אותם בדוחות של 'יפעת', אבל זה בפועל, לפי חשבוניות 70,000 שקל לאתר שאת אמרת בתחילת דברייך, גברתי, שאנחנו מגיעים ל-800,000 יוניקים, אנחנו מגיעים ל-1,500,000 יוניקים לפי סימילר ווב ולפי הנתונים שלנו, אבל זו פשוט שערורייה.

יורי קגנוביץ: אם אני אמשיך את דבריו של חבר הכנסת קוז'ינוב, שהזכיר, אני סתם מביא דוגמאות, של קמפיין עם דני רופ שנקרא 'רשת ביטחון כלכלית'.

יורי קגנוביץ: הקמפיין הזה אכן עלה בערוץ 9, אבל הקמפיין הזה עלה בכל המדיות הדיגיטליות, גם בשפה הערבית, באתר פאנט, ולא עלה בשום מדיה בשפה הרוסית.

יורי קגנוביץ: בשום מדיה, לא אצלנו ולא בניוזרו ולא בשום אתר אחר.

יורי קגנוביץ: כך זה קורה עם הרבה קמפיינים.

יורי קגנוביץ: יש לי דוגמאות מפה עד מחר.

יורי קגנוביץ: זה מה שחשוב לי להבהיר.

יורי קגנוביץ: ודבר כמעט אחרון שרציתי להגיד.

יורי קגנוביץ: אנחנו נמצאים בתקופה מאוד מאוד בעייתית, לא מבחינת המדיה, מבחינת כל המשק, כל המשק נמצא בצרות.

יורי קגנוביץ: מאוד קשה לי לראות שמשרדי ממשלה מבזבזים כסף ציבורי לחברות שלא משלמות מסים במדינת ישראל, כמו גוגל ופייסבוק.

יורי קגנוביץ: אני לא בדיוק יודע כמה כסף מוציאה המדינה לחברות כמו גוגל ופייסבוק, אבל זו בעיניי שערורייה שצריכים לתקן אותה.

יורי קגנוביץ: ואפשר לתקן אותה, כמו שתיקנו בצרפת, כמו בהולנד, על ידי חקיקה.

יורי קגנוביץ: לדעתי חברה שלא משלמת מסים במדינת ישראל לא צריכה ליהנות מהמסים שאני משלם.

יורי קגנוביץ: זה תחום מאוד רחב, דיברתי על זה בוועדת כלכלה לפני שנתיים, ב-2018.

טלי פלוסקוב: יורי, נא לסכם.

יורי קגנוביץ: ודיברו על זה וכולם הסכימו, אבל לא נעשה עם זה שום דבר.

טלי פלוסקוב: יורי, אני מתנצלת שאני עוצרת אותך, תנסה במשפט שלך להגיד מה ההצעה שלך, מה אתה מציע, מה אתה מבקש.

יורי קגנוביץ: ההצעה שלי היא מאוד פשוטה, אני חושב שהפתרון הוא רק חקיקה.

טלי פלוסקוב: חקיקה על מה?

יורי קגנוביץ: כך שלא יהיה כאן שיקול דעת לאן כסף ציבורי הולך.

יורי קגנוביץ: אם share מסחרי של אתר ניוזרו או של אתר רק"ע הוא X, אז הוא צריך לקבל X, בעיקר כשמדובר בקמפיינים שהם ציבוריים, כמו הקמפיינים עכשיו של קורונה, כמו הקמפיין של יובל לכנסת ישראל, כמו קמפיינים של בית הנשיא, כמו הקמפיין של 'רשת ביטחון כלכלית', ואני יכול לדבר על זה, עוד פעם, עד מחר.

יורי קגנוביץ: לדעתי אין פה מקום לשיקול דעת, אפשר למדוד את זה מאוד בפשטות, יש דבר שנקרא share מסחרי, כל מדיה מכירה את זה, ככה זה עובד, למעשה ככה זה עובד במדיות שלנו בשפה העברית.

יורי קגנוביץ: אני מסכים שאם יש עודף שוטרים שהם דוברי רוסית אז ניתן להפעיל פה שיקול דעת, אבל לדעתי אפשר להפעיל מנגנון בעזרת חקיקה שיגביל את המדינה להוציא כסף ציבורי לגוגל ופייסבוק, קודם כל, ושהכסף יישאר בארץ ויגיע לחברות ישראליות וגם הכסף הציבורי אמור להתחלק לפי share מסחרי, אבל אני חושב, עוד פעם, שזה רק חקיקה.

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: שני דברים אני רוצה לבקש ממך, אחת, אני כן אשמח לקבל את רשימת הקמפיינים שאתה דיברת עליהם, שאתה לא נכנסת.

שלומית אבינח: שלא כללו אותו.

טלי פלוסקוב: כן, שלא כללו, שלא נכנס.

טלי פלוסקוב: ודבר נוסף, אם אתה מדבר על חקיקה, אני מציעה לך לשלוח לי בהודעה, ואתה יודע לעשות את זה, למה אתה מתכוון, מה לשנות בחקיקה, או לחייב את ועדת הכספים.

טלי פלוסקוב: נחשוב ביחד מה אתה מתכוון ואז אנחנו כמובן נשקול את זה.

יורי קגנוביץ: בסדר גמור, תודה, גברתי.

טלי פלוסקוב: אני שוב פעם מודה לך על ההשתתפות והרבה דברים שהיו חסרים לי, רק לא מתאימים לי המספרים ששמעתי ממך למה שמונח אצלי על השולחן.

אסנת אלגום מזרחי: יש לי בעניין הזה איזה שהיא שאלה, בהמשך לדבריו של יורי, על הפרסום הכולל עבור שנה מסוימת, שהוא דיבר על פער - - -

טלי פלוסקוב: 600 מיליון הוא אמר.

אסנת אלגום מזרחי: הנתונים שאנחנו קיבלנו מלשכת הפרסום הממשלתית, שאלה גם הנתונים שמופיעים במסמך, שמתבססים אך ורק על נתונים שקיבלנו מלפ"מ.

אסנת אלגום מזרחי: אולי ראוי לציין את זה, למרות שזה כתוב במסמך באותיות גדולות, שהם מתייחסים אך ורק לפרסומים שנעשו בארץ, לא בחו"ל, הם מתייחסים רק לפרסומים במדיות השונות במונחי נטו, ללא מע"מ, והם לא כוללים גם תקציבי פרסום נוספים, כמו למשל תקציבי מחקר, הפקה ואסטרטגיה.

אסנת אלגום מזרחי: יכול להיות שהפער נובע מכאן, עדיין זה נשמע לי פער גדול מאוד.

טלי פלוסקוב: מאוד, זה פי שניים.

יורי קגנוביץ: גברתי, 380 מיליון שקל הוצאו למדיות ישראליות ו-200 מיליון שקל הוצאו למדיות בחו"ל.

טלי פלוסקוב: זה מה שהוא אמר, הוא אמר למה אנחנו צריכים להעביר את זה לחוץ לארץ כשאנחנו היום במיוחד צריכים לחזק את - - -

יורי קגנוביץ: זו שאלה טובה.

טלי פלוסקוב: יורי, הבנו, הנושא הוא ברור ונורא חשוב.

אנדרי קוז'ינוב: אני מן הסתם יכול להבין שיש קמפיינים של מדינת ישראל שחשוב גם לקהלי יעד בחו"ל, אבל זה משהו אחר.

אנדרי קוז'ינוב: פה ספציפית זה משהו אחר.

טלי פלוסקוב: זה משהו אחר, לא נכנסים לזה, זה בסדר.

טלי פלוסקוב: ניוזרו נמצאים איתנו?

טלי פלוסקוב: אלה גברילוב.

טלי פלוסקוב: בבקשה, אלה, אנחנו רוצים לשמוע גם אתכם.

אלה גברילוב: שלום.

אלה גברילוב: תודה שנתתם לי לדבר.

אלה גברילוב: אני חושבת שיורי בעצם סיכם את רוב הבעיות שיש למדיה בשפה הרוסית עם לפ"מ.

אלה גברילוב: עוד דבר קטן, אני גם הייתי שמחה לראות בצורה יותר שקופה את החלוקה הפנימית של התקציבים, זאת אומרת אנחנו אחד האתרים המובילים, מיליון וחצי כניסות יוניק בחודש, אבל בכל מה שקשור לקמפיינים של משרד הבריאות, קמפיינים של קורונה, לא קיבלנו תקציבים בעצם.

טלי פלוסקוב: אלה, שני דברים.

טלי פלוסקוב: אחת, מסמך הממ"מ עם החלוקה מפורסם באתר הכנסת, את יכולה להיכנס לשם ולראות את החלוקה לפי ה - - -

אלה גברילוב: לא, אני מתכוונת לשיקולים של החלוקה הפנימית, החלוקה בתוך המגזר.

טלי פלוסקוב: כן, כן.

אלה גברילוב: יש שיקולים מה לתת לרדיו, מה לתת לטלוויזיה, ואיך בעצם לפרסם את זה באתרים.

טלי פלוסקוב: לזה אני מתכוונת, זה יש לך באתר.

טלי פלוסקוב: אם תרצי אנחנו נעביר לך.

אלה גברילוב: כן, אני רוצה את השיקולים, אני רוצה להבין מאיזה סיבה כלי תקשורת מסוים מקבל משהו ומאיזה סיבה לא.

טלי פלוסקוב: זה נכון.

אלה גברילוב: זהו, כל השאר אני חושבת שיורי סיכם את זה בצורה יפה מאוד.

טלי פלוסקוב: תודה רבה לך, תודה ויישר כוח על העבודה שאתם עושים.

טלי פלוסקוב: YNET, יבגניה למיחוב, עורכת ראשית של אתר וסטי.

טלי פלוסקוב: בבקשה.

אנדרי קוז'ינוב: גברתי היושבת ראש, אני רוצה להתנצל, יבגניה, אני גם רוצה להתנצל בפנייך, אני חייב לצאת, אבל לדעתי הסוגיה היא ברורה שצריך לעשות פה שינוי ובאמת לראות מבחינת משרדי הממשלה למה ואיך מתייחסים ולהגדיל את התקציבים לפרסום.

טלי פלוסקוב: תודה רבה על כך שלקחת חלק בדיון.

טלי פלוסקוב: כן, יבגניה.

יבגניה למיחוב: קודם כל אני רוצה להתייחס לא למקרו, אלא לעניין מיקרו.

יבגניה למיחוב: אנחנו באתר וסטי מקבלים מאות פניות כל יום מאנשים עם שאלות שקשורות לכללי הסגר, לזכויות מול ביטוח לאומי, ואנחנו מבינים שכל השאלות האלה באות אלינו רק מסיבה אחת, שאנשים לא יודעים לפנות לאתרים ממשלתיים או לא יודעים לאן לפנות.

יבגניה למיחוב: אני חושבת שבווסטי פשוט אנחנו מילאנו את מקום הממשלה בזמן הקורונה כדי לתת לאנשים דוברי רוסית כל מידע שקשור לעניין.

יבגניה למיחוב: קודם כל אני רוצה להגיד שבזמן הקורונה דירוג האתרים ברוסית השתנה לגמרי, כל הנתונים של אפריל 2019 הם לא רלוונטיים עכשיו, לפי סימילר ווב וסטי נמצאים במקום ראשון בדירוג עם טרפיק ישראלי הכי גדול בארץ ובפיקים של הקורונה יש לנו 200,000 כניסות ביום, זה 200,000 אנשים ישראלים שמחפשים מידע שאמור להגיע ממשרדים ממשלתיים.

יבגניה למיחוב: מאוד חשוב ללפ"מ להבין את זה, שהמגזר הכי גדול בארץ לא מקבל מידע ממקורות ממשלתיים.

יבגניה למיחוב: הכי חשוב זה מידע על זכויות של אנשים, אני מאוד מסכימה שאנשים קשישים ואפילו אנשים צעירים שפונים אלינו שלא יכולים להגיע לביטוח לאומי, להבין מה הזכויות שלהם בביטוח לאומי, הם פשוט זקוקים למידע, הם מחפשים את המקור.

יבגניה למיחוב: אני חושבת שלפ"מ אמור לקחת את זה בחשבון, ולעבוד עם הדירוג, לעבוד עם הרייטינג, לבדוק מה המדיה שמגיעה להכי הרבה אנשים עכשיו בארץ וחשוב להתייחס גם לאנשים ישראלים, לדירוג בישראל.

טלי פלוסקוב: תודה רבה, יבגניה.

טלי פלוסקוב: אני רואה אתכם בפייסבוק, אתם עושים עבודה נפלאה ואתם יודעים להעביר מסר.

טלי פלוסקוב: יישר כוח, באמת.

טלי פלוסקוב: אני ראיתי איך וסטי לאט לאט גדל מרגע שהפסיק להיות עיתון אתם מאוד חזקים ברשתות, יישר כוח.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לשמוע את לי-אור אברבך מרדיו רק"ע.

לי-אור אברבך: שלום.

לי-אור אברבך: אז אין לי הרבה מה להוסיף לדברים שכבר נאמרו.

לי-אור אברבך: אני חושב שזו הייתה סקירה מדויקת ובאופן כללי אני מאוד שמח על הדיון הזה.

לי-אור אברבך: אנחנו כארגון בכלל נמצאים ביחסים עם לפ"מ ולכן השיח שלנו איתם קיים ונמצא כל הזמן.

לי-אור אברבך: אני חושב שבאמת אחד הדברים שעולים מהדיון הזה זה התפקיד היותר משמעותי של משרדי הממשלה דווקא ולא של לפ"מ במקום הזה.

לי-אור אברבך: אין מספיק קמפיינים בשפה הרוסית ואני חושב שחלק מהעניין הזה, כמו שעכשיו עמיתתי מווסטי אמרה, והיא ציינה משהו מאוד נכון, בסופו של דבר אנחנו נותנים את הכניסה בדרך המלך, בתוכן שאנחנו מציעים ולא דרך הפרסומות.

לי-אור אברבך: אנחנו עוסקים בהסברה ואנחנו נותנים לאנשים את המידע בתוכניות האקטואליה, בתוכניות השיח, בשאלות המומחים ולכן אולי הרבה משרדי ממשלה מרגישים שהקמפיינים בסופו של דבר מתייתרים, לצערי, והדבר לא מדויק ולא נכון.

לי-אור אברבך: אני רק אוסיף ואומר שמעבר לרוסית שמעתי את נציגת לפ"מ אומרת שאנחנו רק כמה שעות ברשת ב', זה ממש לא מדויק וזה אפילו מפתיע שהיא אומרת את זה, אנחנו תחנה 'כאן רקע' שמשדרת 16 שעות ביום בשפה הרוסית וביתר השעות בשפות אחרות ואני חייב להגיד בהקשר הזה שבאמהרית יש מעט מאוד קמפיינים אם בכלל וזה מאוד מפתיע, זה קהל שחייב חייב את המידע הזה.

לי-אור אברבך: כל מאזיני 'כאן רקע' בעיקר הם אנשים מבוגרים.

לי-אור אברבך: ועוד קהל שלא דיברנו עליו בכלל היום זה הצרפתים ויש אוכלוסייה אדירה של דוברי צרפתית בישראל שהם פונים ואנחנו בעצם תחנת הרדיו היחידה שמשדרת בצרפתית בארץ ואנחנו באמת יכולים לתת את המידע הזה ואפשר להאזין לו אצלנו ובכלל אין קמפיינים, לא בשום שפה, פרט לרוסית, אולי קמפיין אחד בחודש, ולאמהרית.

טלי פלוסקוב: כן.

טלי פלוסקוב: תודה, לי-אור.

טלי פלוסקוב: אני מקווה שאנחנו נשמע גם, דיברת עכשיו על צרפתית, נכון, פחות דיברנו על זה, אבל זה מאוד מאוד חשוב ואנחנו צריכים להיות ערוכים.

טלי פלוסקוב: לא פעם בוועדת העלייה והקליטה אנחנו מדברים על גל עלייה שאנחנו מצפים לו ואנחנו צריכים להיערך לקראת זה, גם מבחינת עבודת ההסברה, אני מקווה שקצת יותר טוב ממה שהיה פעם, לפחות כשאני עליתי ארצה.

טלי פלוסקוב: תודה רבה.

לי-אור אברבך: בהחלט, תודה.

טלי פלוסקוב: לפני שאני נותנת ללפ"מ ולפני שאני מסכמת אני רוצה לתת לעוד סוג של יועץ אסטרטגי למגזר הרוסי שעובד עם כל הפלטפורמות, דמיטרי גנדלמן.

טלי פלוסקוב: בבקשה.

טלי פלוסקוב: דמיטרי הדובר האחרון, אחריו אני חוזרת ללפ"מ עם כמה שאלות ואנחנו מסכמים.

טלי פלוסקוב: בבקשה, דמיטרי.

דמיטרי גנדלמן: צהריים טובים.

דמיטרי גנדלמן: אני רוצה לחזק מה שנאמר פה ודווקא פחות לבוא עם ביקורת ללפ"מ כי בסופו של דבר לפ"מ מיישם, הוא באמת איזה שהוא ערוץ שמעביר ובעיקר מתעסק בתחום המדיה ויותר להפנות תשומת לב לגופים ממשלתיים ומשרדי ממשלה שבמשך שנים לא נותנים ביטוי מספיק חזק לאוכלוסייה דוברת הרוסית.

דמיטרי גנדלמן: אין מה לעשות, זה מבחירתם, אלה אנשים שנמצאים פה 30, 25, 20 שנה והם בחרו להשתמש בערוצי המדיה שלהם, בשפה הרוסית, וזאת עובדה שצריך לקחת אותה בחשבון.

דמיטרי גנדלמן: תסתכלו, הבאתם נתונים על שימוש בשפה הרוסית, אנשים ממשיכים להשתמש בשפה הרוסית וימשיכו להשתמש בשפה הרוסית.

דמיטרי גנדלמן: הם פחות נמצאים בערוצי המדיה בשפה העברית מבחירתם, הם רוצים להיות איפה שהם נמצאים, לכן חשוב שמשרדי הממשלה, כל משרדי הממשלה, יגיעו אליהם.

דמיטרי גנדלמן: אני חושב שזאת הייתה יוזמה מאוד נכונה שדיבר עליה יורי, שצריכה לעבור פה חקיקה שתחייב את משרדי הממשלה לפרסם לכל הציבורים הרלוונטיים.

דמיטרי גנדלמן: צריך גם לזכור שהמגזר הרוסי, אם אנחנו מדברים ספציפית על המגזר הרוסי, הוא מתחלק לשלוש קבוצות גדולות, אלה שנמצאים פה הרבה מאוד שנים, וכמו שהבנו חלקם כן משתמשים במדיה בעברית, חלקם לא משתמשים, אבל הרוב המוחלט נמצא במדיה הרוסית ואותם מספרים שאנחנו ראינו מבחינת היוניקים באתרים כאלה ואחרים אנחנו רואים שמדובר על מאות אלפי אנשים שנכנסים מדי יום לאתרי תוכן בשפה הרוסית שבמצטבר בסופו של דבר נותנים מענה במקום משרדי הממשלה, באמצעות התוכן, ועונים לאנשים בצורה כזו או אחרת איך להתנהג במצב הקיים בקורונה.

דמיטרי גנדלמן: סתם לדוגמה, היום נכנסתי לקבוצה של עולים חדשים, שזה עוד ציבור ענק.

דמיטרי גנדלמן: בעשר השנים האחרונות הגיעו לפה יותר מ-200,000-150,000 עולים חדשים שעדיין אין להם עברית אז אין להם איזה שהוא מקור מידע איפה הם יכולים לקבל אינפורמציה בכל משרד ומשרד.

דמיטרי גנדלמן: בקבוצות הפייסבוק אנשים שואלים: תגידו, כשאני הולך לביטוח לאומי מה לעשות?

דמיטרי גנדלמן: מה לקחת?

דמיטרי גנדלמן: אין, לא יודעים.

דמיטרי גנדלמן: למה שואלים?

דמיטרי גנדלמן: כי אין מספיק מידע בנושא הזה.

דמיטרי גנדלמן: גם כמו שיושבת הראש אמרה, צפוי לנו גל עלייה חדש ממדינות חבר העמים, רק בתחילת השנה הגיעו, אם אני לא טועה, משהו כמו 8,000 עולים.

דמיטרי גנדלמן: זה ציבור שצריך לדבר איתו, כל המשרדים הרלוונטיים צריכים לדבר איתו.

דמיטרי גנדלמן: אני חושב שחייבים לסגור את הפער הזה באיזה שהיא חקיקה שתחייב את משרדי הממשלה וגופים ממשלתיים, שברגע שהם כותבים בריפים להתייחס לכל קבוצת אוכלוסייה כזאת או אחרת.

דמיטרי גנדלמן: זה פחות או יותר מה שרציתי להגיד.

טלי פלוסקוב: תודה רבה.

טלי פלוסקוב: תודה לכל השותפים.

טלי פלוסקוב: רבותיי, אני רוצה עוד פעם אם אפשר להעלות את הנציגה של לפ"מ.

טלי פלוסקוב: טליה, יש לי שאלה אלייך לפני שאני מסכמת את הדיון, לגבי השאלה ששלחנו לך בהודעה האישית ואני שואלת עוד פעם, בגלל שהדבר הזה הוא שקוף, אין לי פה מה להסתיר, יש פה שורה שלא הבנתי מה זה ואז התשובה שנתת לי זה שזה חברת פרסום למגזר הרוסי שדרכה אנחנו קונים אתרים כמו ניוזרו, קורסור, מיג ויאנדקס.

טלי פלוסקוב: למה אני צריכה פה מתווכים, למה את לא יכולה ישר לקנות באתרים האלה?

טלי פלוסקוב: כי יש פה לא מעט כסף.

טליה לוינס: לא תמיד אנחנו קונים ככה.

טליה לוינס: פה ספציפית היה צורך להשתמש בהם כי החיבור של התוכן יחד עם המדיה נעשה דרכם.

טליה לוינס: לרוב אנחנו קונים באמת ישירות ולכן את רואה שרוב הפרסום שלנו הוא מול הספקים באופן ישיר.

טליה לוינס: פה זה איזה צורך ספציפי.

טלי פלוסקוב: מה שאת אומרת שזה משהו חד פעמי?

טליה לוינס: כן.

טלי פלוסקוב: הבנתי.

טליה לוינס: אני רוצה להתייחס לכמה דברים שעלו, יורי העלה פה כמה דברים ויתר הדוברים.

טליה לוינס: אחת, בהתייחס לדוח של הוצאות לפ"מ, כלל ההוצאות של לפ"מ, חלק ניכר מהוצאות לפ"מ שעומדות על 600 מיליון שקל בשנה, שליש מתקציב לפ"מ למעשה הלך לפרסום בחו"ל כדי להביא לפה תיירים, תיירות.

טליה לוינס: עד טרום הקורונה הייתה פה יופי של תיירות, הייתה עלייה בכמות התיירים שנכנסה בעקבות הקמפיינים האלה.

טליה לוינס: התקציבים שהולכים לשם ומופנים לקהלים האלה הם לא רלוונטיים לפרסום בישראל ולא רלוונטיים גם לכלי הפרסום המקומיים, או לצורך העניין להשוואה הזאת שאתם עושים.

טליה לוינס: לגבי קמפיינים בטלוויזיה.

טליה לוינס: יורי, אתה יכול לתקן, כמעט שלא קיים קמפיין שלא עולה בערוץ 9.

טליה לוינס: כמעט כל קמפיין שעולה בטלוויזיה בגלל שהוא כלי מדיד, להבדיל מכלי מדידה אחרים פה אנחנו יכולים באמת לדעת איך הוא עובד ואיזה כיסוי הוא משיג לנו, אנחנו עולים שם.

טליה לוינס: הסיפור של share'ים ושל נתח לפי share הוא ברמה המקצועית, כאשת מדיה אני אומרת, לא נכון, כי אתה אף פעם לא תוכל להשיג 100% כיסוי, תמיד יש לך תקציב מוגבל.

טליה לוינס: אם תחלק לכולם לפי share יכול להיות שלא תגיע לכיסוי האופטימלי ולכן מבחינה תקשורתית זה לא נכון.

טליה לוינס: כן אני מסכימה עם האמירה שנאמרה כאן, שהמשרדים צריכים להקדיש לפרסום בשפות, בכל השפות, דרישה ספציפית.

טלי פלוסקוב: מה את אומרת לגבי הצעת החוק שהציעו, שאנחנו נחייב אחוז מסוים שיילך לפי שפות, לפי היחס של האוכלוסייה?

טליה לוינס: לא, לא אחוז מסוים.

טליה לוינס: אני חושבת שמה שנכון יהיה להגדיר שפרסום כן יתייחס ויפנה לפרסום בשפות.

טליה לוינס: עד היום משרדי ממשלה וגם השוק הפרטי, אגב, בפרסום, מתייחס למגזרים, רק למגזר הערבי ולמגזר החרדי כמגזרים, כי בשני המקרים יש או התנהגות שונה של צריכת מדיה, שהיא אחרת לחלוטין, או שפה אחרת.

טליה לוינס: המגזר הרוסי לכאורה נטמע איכשהו בתוך המגזר הכללי, אנחנו בכל זאת עושים לו אדפטציות.

טלי פלוסקוב: אבל את מסכימה איתנו שזה לא נכון, כשאנחנו מדברים על קבוצה כל כך גדולה.

טליה לוינס: אני יודעת, אנחנו יודעים, כי אנחנו יודעים שההתנהגות של המגזר דובר השפה הרוסית הוא כזה שממשיך לצרוך תרבות, לצרוך מדיה וכו' בשפה, נוח לו עדיין להתנהל בשפה הזאת.

טליה לוינס: אגב, בטח מבוגרים, שקשה להם יותר, אבל לא רק מבוגרים.

טליה לוינס: לכן אני כן חושבת שיש לזה מקום.

טליה לוינס: לגבי פרסום בפייסבוק וגוגל.

טליה לוינס: אנחנו הקטנו את הפרסום בתקופת הקורונה, באופן יזום הקטנו את הפרסום בגוגל ובפייסבוק והפנינו תקציבים דווקא לאתרים ישראליים.

טליה לוינס: אני חייבת להגיד שמקצועית זה לא תמיד נכון, כי בכל זאת יש לפלטפורמות האלה יכולות דיגיטליות שאין לכלים אחרים וגם היכולת של המדידה היא הרבה יותר מדויקת, עם זאת זו הייתה הנחיה של בועז לצמצם את הפרסום בגוגל ובפייסבוק ובפלטפורמות הבינלאומיות.

טלי פלוסקוב: אוקיי, טליה.

טלי פלוסקוב: אחת, למרות שאמרת שהפעולה הזאת ששלחתי לך הייתה חד פעמית, אני מצאתי אותה גם ב-2018 וגם ב-2019, אני אשמח לבדיקתך ותני לי תשובה אחר כך, לא בדיון בוועדה.

טליה לוינס: אני אבדוק עם מחלקת הדיגיטל שלנו ואחזור אליכם.

טלי פלוסקוב: אני לא חושבת שאנחנו צריכים ויש לנו פריבילגיה לשלם למתווכים, אפשר לעשות את הכול בדרך ישירה.

טלי פלוסקוב: לסיכום, רבותיי, אני חושבת שהדיון הזה הבהיר הרבה דברים, אני רואה שנציגי מרכז המחקר המידע שקיבלו פה הרבה מידע נוסף וקצת הבנו איך זה עובד.

טלי פלוסקוב: יש לי עדיין המון שאלות, אבל יש לי כבר כמה דברים לסיכום.

טלי פלוסקוב: אחת, אנחנו הבנו שהקהל דובר הרוסית עדיין זקוק להתייחסות מיוחדת, נקרא לזה ככה, יש 250,000 אזרחים ותיקים דוברי רוסית בארץ ואני לא מדברת על אותם, כמו שראינו בנתונים שהעליתי, שכמעט 50% לא שולטים בשפה העברית בצורה טובה או טובה מאוד.

טלי פלוסקוב: זה אומר שאנחנו צריכים לדאוג לאנשים לדרך קבלת מידע ממשרדי הממשלה.

טלי פלוסקוב: לגבי משרדי הממשלה.

טלי פלוסקוב: לגבי משרד הבריאות, אמרתי, אתם עושים עבודה נפלאה, אבל תדאגו שאנשים יבינו אתכם בצורה הכי קלה ואל תחכו שאנשים יגיעו לאתרים שלכם, אתם צריכים להגיע לאנשים הביתה, זאת אומרת אתם צריכים להגיע באותם הכלים שאנשים משתמשים בהם כשהם פותחים מחשב בבוקר, ויש הרבה כאלה, ישר להגיע למידע מה ואיך הם צריכים להתנהג היום.

טלי פלוסקוב: שתיים, המשרד לשוויון חברתי, כמו שביקשתי, ברשות לזכויות ניצולי שואה לתת שם דגש לדוברי רוסית הרבה יותר חזק ממה שהיה.

טלי פלוסקוב: שיתופי פעולה בין משרדי ממשלה להעברת מידע בשפות שונות.

טלי פלוסקוב: לפי דעתי זה דבר שהוא חייב להיות.

טלי פלוסקוב: והדבר האחרון, אני רוצה שתגידו, ברור לנו מהדיון הזה שאנחנו חייבים להגדיל תקציב וכולם צריכים להבין, אין לנו במדינה שפות זרות, יש לנו במדינה שפות של עולים, אנשים שהגיעו למדינה הזאת כדי כמה שיותר מהר להפוך להיות חלק מהחברה הישראלית והדבר הזה תלוי בכל אחד מאיתנו.

טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים למצוא את הדרכים להגדיל תקציבים, עוד פעם אני אומרת, לא קצת, פה צריך להיות משהו משמעותי, כשאני מסתכלת על 1% וכשאנחנו מדברים על 17% אוכלוסייה שעדיין זקוקה לשפה הרוסית, יש פה פער מאוד מאוד גדול.

טלי פלוסקוב: אני אבקש לרשום את זה גם במסקנות הוועדה כדי שאנחנו גם נעביר את זה למשרדי הממשלה, כולל פנייה, כל פרויקט חדש שמשרד עושה, במיוחד משרד העלייה והקליטה, במיוחד המשרד לשוויון חברתי, במיוחד המוסד לביטוח לאומי, שזה נורא חשוב, הם לא היו היום בדיון, אבל בעיניי יש שם – באמת מה שאמרו לנו פה מווסטי זה נכון לחלוטין, גם אנחנו מוצפים פניות של דוברי רוסית בנושאים חברתיים ותנאים סוציאליים רק בגלל שאין מספיק מידע משם.

טלי פלוסקוב: משרד העבודה והרווחה, כל המשרדים, משרד השיכון, חד משמעית, נכון, כל מה שקשור לזכויות, סיוע בשכר דירה, דיור ציבורי וכן הלאה.

טלי פלוסקוב: כל המידע הזה, אם אנחנו יוצאים עם משהו חדש ויש בשורות מהממשלה, אנחנו צריכים להנגיש את זה לציבור כדי שהציבור כמה שיותר מהר יוכל לנצל את הדברים שהממשלה והמדינה בעצם מציעים להם.

טלי פלוסקוב: לכן אני חושבת שהדברים פה ברורים.

טלי פלוסקוב: הגדלת התקציב, אני לא פוסלת את האופציה של הגשת חוק, אני רק רוצה לבדוק איך אנחנו עושים את החלוקה וצריך פה הרבה עבודה.

טלי פלוסקוב: אני אנסה לשבת עם אנשי מקצוע עוד קצת כדי להבין את החלוקה, איך אנחנו צריכים לחלק, במיוחד לאור העלייה הגדולה שמגיעה.

טלי פלוסקוב: זה שצריכים להגדיל את התקציב זה חד משמעי, אני אוציא פנייה גם לכל שר רלוונטי, והחלוקה, זה כמובן לפ"מ.

טלי פלוסקוב: לפי דעתי נצטרך, ואני אבקש, לקיים דיון חוזר בעוד כשלושה חודשים, נעבור את הסגר הזה עכשיו, נראה מה קורה בהחלטות משרדי הממשלה, בעקבות הדיון של היום האם יש שינוי, ואני ממש אעקוב אחרי כל החלטה שמתקבלת במשרדי הממשלה לגבי הפרסום הרלוונטי לקורונה ולסגר עכשיו וגם לדברים אחרים.

טלי פלוסקוב: בכך נסיים את הדיון ובעוד שלושה חודשים נחזור לדיון עם כל השותפים שהיו היום בדיון עם עדכון, אני מקווה מאוד שהוא יהיה, והוא יהיה חיובי.

טלי פלוסקוב: לכולם שנה טובה, תודה על הדיון, הישיבה נעולה.