ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 70, 2020-09-16 09:30

רם שפע: בוקר טוב לכולם.

רם שפע: אני שמח לפתוח ישיבת ועדה מאוד חשובה בנוגע למוכנות מערכת ההשכלה הגבוהה לקראת פתיחת שנת הלימודים האקדמית בצל הקורונה, כמו כל מדינת ישראל.

רם שפע: אני רוצה לפתוח בהתייחסות לעדכונים שאנחנו מקבלים ממש מהדקות האחרונות, שהממשלה אישרה את זה שכבר ממחר לא יהיו לימודים במערכת החינוך בכלל, אני רגע שם בצד את מערכת ההשכלה הגבוהה.

רם שפע: אני מניח שההחלטה הזאת תגיע לאישור ועדת החינוך, ממש בשעות הקרובות, כפי שקורה כל פעם ואני מוכרח להגיד שאני מתקשה להבין את ההחלטה לשגע את מערכת החינוך ככה.

רם שפע: הייתה החלטה שלומדים עד יום שישי, עכשיו יש החלטה שכבר מחר לא לומדים.

רם שפע: ממש חמש דקות לפני שהגעתי אשתי התקשרה אליי שכל הגן בלחץ והם לא מבינים מה הם צריכים לעשות היום, אם הם צריכים עכשיו לציין את החגים ולסיים את הגן, כן או לא.

רם שפע: בהקשר הזה אני חושב שזו פשוט הייתה החלטה מיותרת שהיה אפשר להימנע ממנה.

רם שפע: כמו כל פעם שאנחנו רואים נתונים, אז מצד אחד אני מבין ורואה מה מציגים בממשלה, מצד שני, לפחות על פי הפרסומים שאני ראיתי בינתיים בערוץ 2, ואני מבין שגם בגלי צה"ל, יש ספקות לגבי איפה ההדבקות מתרחשות, מה קורה בתוך בתי הספר, מה קורה בבתים, וכמובן עולה שאלה מאוד מאוד כבדה, שהעלינו את זה גם פה בוועדה, גם לגבי הגנים, ודאי לגבי לידה עד שלוש, רמת הדבקה מאוד מאוד נמוכה.

רם שפע: וגם השאלות הכבדות שהעלינו פה בשבועות האחרונות לגבי בתי הספר היסודיים וההצדקה שבלהשאיר אותם בבית לתקופה כל כך ארוכה, למרות שלא רק שנתוני ההדבקה שם יותר נמוכים, גם כמובן תסמיני המחלה של ילדים בגילאים האלה הם תסמינים הרבה יותר קלים, רובם כמובן, אני לא מכליל את הכול, אבל בהתייחסות רחבה, לכן אני מוכרח להביע את התחושה שלי, ואני מניח שגם שאר חברי הוועדה יסכימו איתי, אבל תיכף נשמע אותם, לגבי ההחלטה הזו.

רם שפע: מיד יצטרף אלינו השר אלקין.

רם שפע: אני רק אגיד בהקשר של מערכת החינוך, נדון ממש בקרוב בשאלות של סגירת המערכת וכל התקנות שקבינט הקורונה והממשלה מאשרים צריכות להגיע לוועדת החינוך לאישור או לא לאישור.

רם שפע: נעדכן בהמשך מתי נדון בזה.

רם שפע: עכשיו אני שם נקודה ומתחיל הדיון על מערכת ההשכלה הגבוהה.

רם שפע: לפני כן יש הצעה לסדר, בבקשה, יוראי.

יוראי להב-הרצנו: כן.

יוראי להב-הרצנו: ברשותך, אדוני היושב ראש, תודה רבה.

יוראי להב-הרצנו: הדיון שקבוע פה הוא מאוד חשוב ולכן אני אקצר, אני רוצה להתחבר לדברים שלך, אין בעיה לשגע את המערכת על בסיס נתונים שמצדיקים את זה.

יוראי להב-הרצנו: הנתונים שנחשפו בגל"צ הם בעיניי לא מצדיקים את סגירת המערכת החל ממחר תוך שיגוע הדברים.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו מדברים לפי הנתונים שפורסמו בגלי צה"ל, על 2% הדבקה בבתי ספר, במסגרות חינוכיות אחרות 1%, בחטיבה 1%, בפעוטונים 2%.

יוראי להב-הרצנו: אלה לא נתונים שמצדיקים לטלטל את המערכת מקצה לקצה ולכן אני מבקש ממך וקורא לך, יש לנו סמכות לדון בנתונים האלה, לקבל החלטה האם אנחנו מאשרים את התקנות או לא.

יוראי להב-הרצנו: נכון לעכשיו הדיון קבוע למחר, אני מבקש ממך להקדים אותו להיום ככל שניתן, מיד אחרי הדיון הזה, אולי לעשות אותו תוך כדי המליאה או בסיומה, לדון בדברים, להחליט ולממש את הסמכות שלנו של הפיקוח, על בסיס הנתונים, ורק על בסיס הנתונים, כי זה הדבר היחיד שאמור לעניין אותנו, שיקולים ענייניים מקצועיים בריאותיים, האם זה מצדיק את טלטול המערכת וסגירת המערכת כולה מחר.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שלא, לכן אני קורא לך להעביר את הדיון שקבוע למחר על התקנות להיום ולקבל החלטה לכאן או לכאן.

יוראי להב-הרצנו: אני נוטה לדעתך, אדוני היושב ראש, שעל בסיס הנתונים האלה אין הצדקה להחלטה שהתקבלה, אבל יכול להיות אחרי שנשמע את משרד הבריאות ואת משרד החינוך נחשוב אחרת, אבל פה זה המקום לפקח על ההחלטה הזאת ולאשר את התקנה או לפסול אותה.

יוראי להב-הרצנו: תודה.

רם שפע: בבקשה.

רם שפע: אני רק אגיד שהוועדה נקבעה לחמישי לפני שידענו מתי נקבל את התקנות כדי לוודא שאנחנו דנים בזה מוקדם ככל האפשר.

יוראי להב-הרצנו: אני יודע.

רם שפע: וככל שאני מבין התקנות ממש נשלחו אלינו עכשיו ומיד בסיום הישיבה נשקול מתי הכי מוקדם שאפשר לשבת ולהתבסס על נתונים, כמובן בשיח עם משרד הבריאות ומשרד החינוך.

רם שפע: ככל שאני מבין גם משרד החינוך לא תמך בהחלטה הזאת בהקשר הזה.

רם שפע: השר אלקין רצה לפתוח והוא ממש עוד רגע פה, אז אם מישהו מחברי הכנסת רוצה להתייחס לנושא של מערכת החינוך ולא של השכלה גבוהה אז אפשר.

רם שפע: בבקשה, חברת הכנסת ח'טיב.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: האמת, כל הנושא של החינוך במשבר של הקורונה הפך להיות מוקד רציני ואין ספק שהבלבול שהאנשים והמערכת של החינוך נכנסים אליו מוסיף רק עוד שמן למדורה ועוד קושי לקושי הטבעי שקיים כתוצאה ממשבר הקורונה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת, וגם מדגישה, שצריך לשמוע את הנתונים של משרד הבריאות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מלכתחילה חשבתי שאנחנו פותחים את מערכת החינוך בלי להתארגן כמו שצריך ולהגן על הילדים שלנו, אני רוצה באמת לקוות שההחלטה לסגור היום באה על רקע של נתונים מבוססים ושזה הצעד הנכון.

אימאן ח'טיב יאסין: חשוב לי מאוד הנושא של השנה האקדמאית, אני רוצה, אם אפשר, שנפתח ואז אני רוצה לדבר גם על זה.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: כמובן.

רם שפע: נשים בצד את מערכת החינוך, אני בטוח שנידרש אליה בשעות הקרובות, ונעבור למערכת - - -

אורלי פרומן: סליחה, אני פשוט הייתי צריכה לצאת, אבל אני בכל אופן - - -

רם שפע: בהתייחס ל מערכת החינוך, עוד לא התחלנו את הדיון על ההשכלה הגבוהה.

אורלי פרומן: אני יודעת, הצלחתי גם להתעדכן.

אורלי פרומן: אני חושבת שיש פה טעות, גם ככה הציבור, על כלל ושלל ההחלטות שקשורות לסגר הזה, יודעים לא יודעים, משנים כל רגע.

אורלי פרומן: איך נאום ממשלת הטיוטות שלי שהיה לפני כמה חודשים, לא השתנה כלום.

אורלי פרומן: למה?

אורלי פרומן: עוד יום זה חשוב.

אורלי פרומן: א', אנחנו לא ראינו נתוני הדבקה כאלה מדאיגים במערכת החינוך, ב', זה עוד יום עבודה נוסף לשלושה שבועות שמצפים להורים שלא יוכלו לעבוד כשיש ילדים קטנים בבית ומה היום הזה משנה?

אורלי פרומן: ולהודיע מאתמול למחר.

אורלי פרומן: למה אנחנו צריכים לטלטל את המערכת הזאת שגם ככה מטולטלת במשך כל השנה?

אורלי פרומן: אני מתנגדת באופן נחרץ לסגר הזה החל ממחר בבוקר.

רם שפע: תודה רבה, חברת הכנסת פרומן.

רם שפע: אני עכשיו שם נקודה על מערכת החינוך והמשמעות האדירה שלה ואנחנו עוברים לדיון במערכת ההשכלה הגבוהה.

רם שפע: אז באמת עכשיו רשמית, בוקר טוב, השר זאב אלקין, אנחנו שמחים שאתה מכבד אותנו בנוכחותך.

רם שפע: בוקר טוב, יפה זילברשץ, יושבת ראש הוועדה לתכנון ותקצוב, בוקר טוב לכל חברי הכנסת שמכבדים אותנו בנוכחותם, גב' מיכל נוימן, ממלאת מקום מנכ"ל המועצה להשכלה גבוהה, שלומי יחיאב, יושב ראש התאחדות הסטודנטים.

רם שפע: אני בדרך כלל לא עובר שם שם, אבל התחלתי ממך, השר, אז כבר כיבדתי את כולם.

רם שפע: קודם כל בשבילי זו סיטואציה מרגשת לדון בפתיחת שנה במערכת ההשכלה הגבוהה, הייתי פה הרבה מאוד שנים בצד השני, בצד של שלומי, או לפני זה כיושב ראש אגודת הסטודנטים בסמינר הקיבוצים, והתרגשתי מאוד כשהייתי מגיע לפה, אבל לצערי, לצער כולנו, אנחנו באמת לא בשנה רגילה, בשנה הרבה הרבה יותר מאתגרת מהשנים הקודמות, בכל סקטור של החיים שלנו, בוודאי גם במערכת ההשכלה הגבוהה.

רם שפע: אני אנסה לחלק את נושאי הליבה בעיניי לארבע סוגיות קריטיות, ואני בטוח שגם הסטודנטים וגם המוסדות וגם המל"ג יעלו עוד נקודות, אבל כדי לעשות לנו סדר באופן שבעיניי המערכת צריכה לראות את הדברים.

רם שפע: אחת, אחד הדברים הקריטיים ביותר, ואני יודע שהמוסדות והמל"ג עובדים על זה, זה לייצר בהירות כמה שיותר מהירה לגבי מתווה פתיחת שנת הלימודים בכל מוסד, איך זה יתנהל.

רם שפע: סטודנטים בשנה א' מאוד מאוד מאוד לחוצים, ובצדק, ממה הולך לקרות איתם.

רם שפע: אני יודע שעובדים על זה, חלק מהמוסדות כבר פרסמו, אני חושב שזה אחד הדברים הכי דחופים שכולנו צריכים לעבוד עליהם.

רם שפע: זה בכלל לכולם.

רם שפע: הנושא השני, כמו שדיברנו עליו במערכת החינוך, אוכלוסיות הקצה הייחודיות, שבהן גם ככה יש פערים מראש, ודאי פערי תשתיות, כמובן גם בחברה החרדית וגם בחברה הערבית.

רם שפע: אנחנו רואים את זה כל פעם מחדש, הפערים שם הרבה יותר גדולים ולא פשוט לפתור את הבעיות האלה בכמה שבועות, אבל המערכת, כל מוסד, ביחד עם התמיכה מלמעלה, של השר והמל"ג, צריכים לעשות כל מה שאפשר כדי לנסות לטייב את המשאבים כדי לאפשר עבורם למידה אפשרית מרחוק, אחרת שנת הלימודים הזאת באמת לא תהיה רלוונטית עבור עשרות אלפי סטודנטים שפשוט אין להם באמת איך ללמוד.

רם שפע: אני בטוח שהמערכת נדרשת לזה, אבל אני מצפה לתשובות מאוד ברורות בנושא הזה.

רם שפע: הסוגיה השלישית, אתם יודעים אותה, אנחנו כמעט כל שנה בתוכה, מה לעשות, גם השנה, זו סוגיית הסכמי השכר.

רם שפע: היה לנו פה דיון ביום שלישי ספציפי על נושא הסגל הזוטר במכללות הציבוריות.

רם שפע: אני גם ישבתי עם האוצר אחרי זה לעוד פגישה על זה, כדי לנסות לראות איך אנחנו מגיעים למצב שאנחנו בשום פנים ואופן לא מגיעים למצב של שביתה בפתיחת השנה.

רם שפע: אבל צריך לומר ביושר, כרגע הפערים עדיין די גדולים, יש שם גם סוגיות שנמשכות כבר כמה שנים וגם סוגיות שקשורות לקורונה.

רם שפע: בלי קשר, כמו שאתם יודעים, יש שיתוף פעולה בין הסגלים באוניברסיטאות למכללות לנסות לעשות שינוי בהסכם השכר שנחתם במרץ.

רם שפע: אני אמרתי את דעתי בהסכם הזה, ההסכם נחתם כבר באמצע מרץ, אחד ההסכמים הראשונים, והוא באמת הסכם טוב שהייתה עליו הסכמה, וצריך לחשוב טוב טוב אם צריך לגרום לפתיחת ההסכם הזה, לשבש את פתיחת שנת הלימודים.

רם שפע: אני מכבד מאוד את הסגלים וחושב שחשוב מאוד שיוודאו שעומדים במה שהבטיחו להם ושהם מקבלים תנאים מיטביים ועדיין צריכים לראות שאנחנו מייצרים מצב שזה לא ישבש את פתיחת השנה ואני סומך עליהם, על כל הצדדים, גם בהקשר הזה שתעשו משא ומתן אמיתי וכן, שהמוסדות כן יישבו איתם.

רם שפע: ראיתי קריאה, גם שלך, יפה, וגם של קובי בר נתן, באמת לייצר מצב שפותרים את המשבר.

רם שפע: והסוגיה האחרונה כמובן שעולה בכל מקום עכשיו היא סוגיית שכר הלימוד.

רם שפע: אני שומע מכל עבר, ואני יכול גם את זה להבין, גם סטודנטים וגם נבחרי ציבור שקוראים מחר בבוקר להפחית משמעותית את שכר הלימוד, ומצד שני, גם דיברתי עם המוסדות ואני גם מכיר את המערכת, ברור שגם אם יש עלייה בנתוני ההרשמה, ויש עלייה, ואנחנו תיכף נראה אותם, צריך לשקול טוב טוב האם אפשר לייצר הפחתה כזאת.

רם שפע: אני חושב שצריך לשקול לייצר הפחתה בשכר לימוד ו/או לייצר מתן הטבות כלכליות מאוד משמעותיות עבור הסטודנטים.

רם שפע: אני יודע שהתאחדות הסטודנטים מזמן פנתה גם למשרד האוצר וגם למוסדות כדי לבחון אפשרות לייצר הפחתה.

רם שפע: אני חושב שגם הדבר הזה צריך להיעשות באחריות, לא לרוץ אחרי כל מה שנראה לנו מבחוץ נורא קל, בסופו של דבר אנחנו צריכים את האיתנות של המוסדות האלה, שום שירותים שאנחנו דורשים מהמוסדות לתת לסטודנטים במהלך השנה לא יינתנו אם הם ייכנסו לגירעונות, אבל מצד שני אנחנו צריכים לוודא שאם יש עלייה בהרשמה אז אפשר לייצר בזה אולי הטבות כלכליות לסטודנטים.

רם שפע: עד כאן ארבע הסוגיות שלי.

רם שפע: אני עוצר פה ומעביר את רשות הדיבור לשר אלקין, בבקשה, כדי לפתוח.

זאב אלקין: תודה רבה.

זאב אלקין: תודה רבה, אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת והמשתתפים בדיון כאן בוועדה.

זאב אלקין: ברשותך, אדוני היושב ראש, אני קצת אשנה את סדר המקורי שדיברנו היות שאני רציתי להציג תפיסה כוללת ונמצאת איתנו כאן בדיון יושבת ראש ות"ת, שהיא תציג תמונה כוללת איפה אנחנו נמצאים לקראת פתיחת שנת הלימודים בדינמיקה של המערכת להשכלה גבוהה, אחורה וקדימה, ומצד שני נמצא איתנו בזום, אני מבין, פרופ' חיים טייטלבאום, שהוא היה יושב ראש צוות מיוחד שהוקם במל"ג לצורך היערכות לשנת הלימודים המיוחדת הזאת בצל משבר הקורונה ואני רציתי שתקבלו תמונה כוללת של איך שאנחנו רואים במל"ג את היערכות המוסדות וגם מה ההחלטות שמל"ג קיבלה בדיון אתמול בהקשר הזה.

זאב אלקין: היות שפרופ' טייטלבאום צריך לעזוב אותנו בעשר למשהו באוניברסיטה שלו, אני אציע שאולי הוא יציג בקצרה, יפה תציג ואז אני אחריהם אסכם את זה ואתייחס גם לשאלות המרכזיות שאתה העלית ונפתח את הדיון.

רם שפע: אוקיי, אני סומך על השיקולים שלך בהקשר הזה, אין שום בעיה.

רם שפע: שלום לך, פרופ' חיים טייטלבאום.

חיים טייטלבאום: שלום לך, חבר הכנסת רם שפע.

רם שפע: בוקר טוב, אנחנו מכירים מהמועצה להשכלה גבוהה בשנים האחרונות.

רם שפע: בבקשה, נשמח לשמוע את עבודת הצוות שעמדת בראשו.

חיים טייטלבאום: קודם כל בוקר טוב, תודה לשר, תודה לכל החברים.

חיים טייטלבאום: הצוות שהוקם במל"ג לפני חודשיים מטרתו הייתה לקבל נתונים מהמוסדות, לעקוב, לחשוב, לבדוק שסוגיות משמעותיות מקבלות פתרון ולהיות שם בשביל המוסדות.

חיים טייטלבאום: אז באמת במעוף הציפור בכמה דקות איפה אנחנו נמצאים היום.

חיים טייטלבאום: קודם כל חייבים לציין שכל המוסדות כולם נמצאים בעיצומה של היערכות מרשימה, כולם חושבים על הכול, על כל הפרטים, על כל התחומים.

חיים טייטלבאום: זה לא אומר שיש פתרונות לכל הדברים, אבל כמו שאמר לנו יושב ראש ור"ה בפגישה, הוא אומר: יש הרבה בעיות, אבל אנחנו נתמודד איתן.

חיים טייטלבאום: זה בעצם המסר של ניסיון לייצר ודאות במציאות של אי ודאות שהולכת ומשתנה.

חיים טייטלבאום: רק בפתיחת הישיבה דיברת על אי ודאות מהסוג הזה, וכמובן כל זה בכפוף להנחיות משרד הבריאות שנכונות להיום, אבל הן עשויות, עלולות, להשתנות בהמשך.

חיים טייטלבאום: ככלל הגישה שלנו במל"ג זה שיש אוטונומיה מוסדית מלאה למוסדות לתת את הפתרונות, זו גם סמכותם וזו גם אחריותם של המוסדות לתת פתרונות במסגרת המוסד לכל הסוגיות האקדמיות והמנהליות שעולות על הפרק כאשר המל"ג נמצא שם לגיבוי ובקרה ומעקב ואיסוף נתונים והעברת מידע הדדית בין המוסדות ככל שיידרש.

חיים טייטלבאום: אם אני מסכם איפה אנחנו נמצאים בנושא הוראה ובחינות.

חיים טייטלבאום: ההוראה, כמו שאנחנו מתרשמים, תהיה און ליין בעיקרה, מה שנקרא גם בחו"ל primarily online.

חיים טייטלבאום: רוב הקורסים יתקיימו בזום או באמצעים מקוונים אחרים, כמו שהיה בסמסטר הקודם.

חיים טייטלבאום: החידוש הוא שבסמסטר הזה, כיוון שהיה זמן להתכונן נכנס ומתורגל המושג של למידה היברידית.

חיים טייטלבאום: כלומר על מנת לייצר חוויית קמפוס וכן להביא לקמפוס סטודנטים, בדגש על שנה א', בדגש על מקצועות מועדפים, המוסדות עובדים בצורה מאוד מאוד רצינית על נושא של למידה היברידית, שזה אומר שנמצאים בכיתה חלק מהתלמידים, מספר האצבע הוא כשליש, בכפוף להנחיות, שליש מהתלמידים נמצאים בכיתה, המרצה מדבר אליהם, שני שליש מהכיתה נמצאים בזום ושומעים את אותו שיעור, עם יכולת לשאול שאלות באמצעות הצ'ט והקבוצות הללו מתחלפות כקפסולות.

חיים טייטלבאום: כל המוסדות מבינים שזה קונספט שמתאים לתקופה, המינון שלו תלוי במוסד, תלוי בתשתיות שעומדות לרשות המוסד, תלוי בתקציבים שעומדים לרשות המוסד, תלוי באופי הקורסים שניתנים באותו מוסד וכמובן היישום שלו תלוי בהנחיות שתהיינה בתוקף.

חיים טייטלבאום: אני חושב שבסופו של דבר המציאות תגרום לכך שאותה למידה היברידית תהיה בשולי שוליים, היא לא תהיה בהיקפים שחולמים עליהם נכון להיום, לפחות לא בסמסטר א', אבל מאוד חשוב לבנות את היכולת הזאת, איך אומרים?

חיים טייטלבאום: ליום שאחרי.

חיים טייטלבאום: המיומנויות של למידה מקוונת, שהתחילו בסמסטר הקודם, עברו מערך שלם של הכשרות, גם הן טופחו על ידי המוסדות ומהבחינה הזאת אנחנו רגועים.

חיים טייטלבאום: מה שהיה חשוב לנו זה שהמוסדות לא יחייבו סטודנטים שלא יכולים להגיע מטעמי סגר, מטעמי בידוד, מטעמי אוכלוסיית סיכון, או שחוששים להגיע, לא יחייבו אותם להגיע לקמפוס והובטח לנו על ידי המוסדות שתהיה אופציה מקוונת לכל סטודנט עם הצורך לתת מענה לאותם סטודנטים שגם מקוון זה בשבילם בעיה, כמו שהזכרת, והמוסדות מטפלים בזה.

חיים טייטלבאום: בנושא של בחינות, עם כל המורכבות שלהן, זה נושא שהוא לא פתור עד הסוף, יש גישות שונות לפתור אותו.

חיים טייטלבאום: אחת הגישות הפופולריות זה להרבות או להוסיף מטלות ביניים שלא יטילו את כל הכובד על בחינת הסיום עם כל הרגישות שיש בבחינה.

חיים טייטלבאום: בנושא הסטודנטים, אני חושב שמה שנאמר כאן על ידי היושב ראש מאוד מאוד חשוב.

חיים טייטלבאום: אנחנו מצפים ומבקשים מהמוסדות לתת עדכונים שוטפים כל הזמן לסטודנטים לפי קצב ההיערכות וההתפתחויות.

חיים טייטלבאום: לאמור, אם מוסד מסוים מתכנן שבמסגרת הלמידה ההיברידית משה יבוא לקמפוס בימי רביעי אחר הצהריים לארבע שעות, אז שהסטודנט משה יידע את זה היום והסטודנט חיים יידע את מה שהוא צריך לדעת.

חיים טייטלבאום: כמובן שלהגיע לרזולוציה הזאת זה לא פשוט, חלק מהמוסדות עוסקים בזה, חלק מהמוסדות יגיעו לזה ממש לקראת קו הסיום, אבל אני אומר שרשת הביטחון שקיימת אופציה מקוונת היא כבר מרגיעה אותנו, היא איזה שהוא עוגן של ודאות לסטודנטים.

חיים טייטלבאום: דבר נוסף מאוד חשוב וראוי לציון זה שכל ההיערכויות מתואמות עם אגודות הסטודנטים המקומיות.

חיים טייטלבאום: אגודות הסטודנטים המקומיות הן אלו שיודעות הכי טוב מה הבעיות של אוכלוסיית הסטודנטים באותו מוסד, באותו אזור גיאוגרפי, והן משולבות במעגל ההיערכות וההתייעצות במוסדות.

חיים טייטלבאום: מהבחינה הזאת שמחנו לשמוע את הדבר הזה מהמוסדות.

חיים טייטלבאום: דברים שאנחנו כמל"ג מסתכלים במעטפת על מה חשוב לנו מהבחינה האקדמית, אז יש שלושה נושאים שאתמול דנו בהם במל"ג והם יצאו כהחלטת מל"ג.

חיים טייטלבאום: האחד זה באמת לשים דגש על ציון סופי מספרי ולא עוד עובר/לא עובר, כדי שסטודנט שמוצא את עצמו זה הסמסטר השני תחת קורונה, ואולי יהיה גם שלישי, אני מקווה שלא, לא יהיה לו בגיליון הציונים בסוף יותר מדי עובר/לא עובר.

חיים טייטלבאום: לכן המוסדות גם הבטיחו לנו וגם אנחנו מדגישים את זה שצריך להיות ציון סופי מספרי כדי שבסופו של דבר הסטודנט יוכל להמשיך הלאה ביום שאחרי.

חיים טייטלבאום: כמו כן אנחנו מצפים פה להתאמות של כל מערך ההוראה והלמידה גם בשנה הנוכחית, כל רמת הלימודים והערכת הלימודים, כמו שאמרתי קודם, עוברת שינויים מתמידים ומאוד היינו רוצים שהשינויים האלה, גם חלקם המודרני והעדכני שמתבסס על אמצעים דיגיטליים, יהיו רלוונטיים ליום שאחרי.

מאיר כהן: מה השינוי שאתם מצפים?

מאיר כהן: אותו מרצה משעמם יהיה פרונטלי או יהיה במקוון, יש מיומנויות שאתם מחייבים את האוניברסיטאות, את המרצים, יש איזה סילבוס שאתם שולחים?

מאיר כהן: מה?

חיים טייטלבאום: אז אני אומר כך, קודם כל אם מרצה משעמם אז זו בעיה עוד לפני הקורונה, אבל נכון לעכשיו - - -

מאיר כהן: על אחת כמה וכמה בקורונה.

חיים טייטלבאום: כן, חבר הכנסת כהן.

חיים טייטלבאום: כל נושא הלמידה המקוונת וכל נושא הלמידה בכלל קיבל בוסט מפני שמרבית המרצים, שלא לומר כולם במוסדות מסוימים, עברו הכשרות וסדנאות להוראה בזום.

חיים טייטלבאום: יש המון טיפים, יש המון עקרונות, איך מנהלים שיעור בזום, איך עושים בזום, ואנחנו בטוחים שעצם העיסוק בנושא הזה משדרג בצורה משמעותית את ההוראה, מפני שאתה בעצם לוקח את אותו מרצה ואתה גורם לו לחשוב על ההוראה שלו.

חיים טייטלבאום: אז נכון שזה נעשה סביב האירוע של הקורונה, אבל אלה היתרונות שאנחנו מצפים שמרצה יהיה מרצה יותר טוב במכלול ההיבטים של ההוראה, הלמידה וההערכה שלו.

חיים טייטלבאום: זו ההזדמנות שנוצרת כאן כתוצאה מהמשבר הזה.

חיים טייטלבאום: דבר נוסף, כשהיו לנו החלטות מל"ג בנושא למידה דיגיטלית שהתייחסו להיקף המותר בלמידה דיגיטלית, החלטות לא ישנות, הן רק מלפני שנתיים, והחלטנו שההחלטות האלה שמגבילות את הלמידה הדיגיטלית הן לא רלוונטיות ללמידה בזום, כי הלמידה הסינכרונית בזום נושאת יותר אופי של הוראה פרונטלית באמצעים דיגיטלית, יותר מאשר קורסי MOOC למשל שזה למידה דיגיטלית פר-אקסלנס.

עופר כסיף: סליחה שאני קוטע, איך אתם נערכים לתופעה הדי רווחת, לצערי, של סטודנטים שאין להם אפשרות להתחבר ללמידה מקוונת או אפילו לזום, בין אם משום שאין להם את אמצעי הקצה, בין משום שאין תשתיות.

עופר כסיף: יש אלפים כאלה.

חיים טייטלבאום: פה אני מניח שאנחנו נשמע סקירה יותר מפורטת מראשי המוסדות מפני שזה הפתרון שהמוסדות התחייבו לתת לסטודנטים ואני מציע שנשמע את זה מהם, אבל הנושא הזה נמצא במודעות גבוהה של הנהלות המוסדות, האוניברסיטאות והמכללות, בשיתוף עם אגודות הסטודנטים ואני מציע שאת זה נשמע מהם, כי אנחנו במל"ג לא נכנסנו לפתרונות הפרטניים במסגרת העבודה של הצוות.

חיים טייטלבאום: מה שאני רק רוצה לומר, שבהמשך הפעילות שלנו כצוות מל"גי אנחנו נמשיך לקבל דיווחים שוטפים מהמוסדות, להתעדכן, לשמוע, לעזור בחשיבה ובהעברת מידע הדדית.

חיים טייטלבאום: רק שלשום קיבלנו טבלה יפה מאוד מוור"מ, ואני מודה להם על כך, שנתנו לנו תמונת מצב בכל 20 וכמה המכללות שתחת אחריותם, איפה עומד כל מוסד מבחינת אופי ההוראה, ההיערכות, הדיווחים לסטודנטים, איפה יש השלמות, איפה אין השלמות.

חיים טייטלבאום: זה, אני חושב, הביטוי המלא של אוטונומיה מוסדית תוך כדי דיווח ובקרה של המל"ג.

חיים טייטלבאום: המל"ג כן יטפל בכמה נושאים משפטיים רוחביים, כמו למשל זכויות יוצרים - - -

סמי אבו שחאדה: פרופ' טייטלבאום - - -

רם שפע: אני מציע, מה שקורה זה שאנחנו נכנסים לתוך הסוגיות, אבל רצינו לעשות גם הצגה יותר רחבה למקרו.

זאב אלקין: אני מציע שתיתנו לחיים לסיים, אני אסכם ואז - - -

רם שפע: בדיוק, נשאל את כל השאלות, כי אתם שואלים שאלות מעולות.

חיים טייטלבאום: אני על סף סיום.

זאב אלקין: אני גם אשאר פה.

זאב אלקין: אמנם אנחנו נצטרך לשחרר את פרופ' טייטלבאום, אבל אני אשאר פה לענות על כל השאלות שיהיו.

רם שפע: מצוין.

רם שפע: אז בבקשה, פרופ' טייטלבאום, תתכנס לסיום.

חיים טייטלבאום: אני כבר שם, כבר הייתי מסיים.

רם שפע: בסדר גמור, נהניתי פשוט להגיד את זה.

חיים טייטלבאום: יש נושאים משפטיים שהמל"ג מטפל בהם, כמו למשל הגנת הפרטיות בכל ההקשר של צילומים בזום במהלך השיעורים ובמהלך הבחינות, יש שם סוגיות לא פשוטות, הן נמצאות בבדיקה מול משרד המשפטים.

חיים טייטלבאום: זכויות יוצרים של מרצים שמעלים חומרים לזום, יש שם סוגיות.

חיים טייטלבאום: זה באמת במגרש של המל"ג לתת את התשובות המערכתיות.

חיים טייטלבאום: וכמובן אנחנו שם בשביל המוסדות, בסיוע בהסרת חסמים מול משרד הבריאות, מול משרד הפנים, בוויזות לתלמידי מחקר, ככל שיידרש אנחנו שם.

חיים טייטלבאום: תודה, שנה טובה.

רם שפע: תודה רבה, פרופ' טייטלבאום.

רם שפע: בבקשה, פרופ' יפה זילברשץ.

רם שפע: סקירה יותר מקרו על המערכת.

רם שפע: בכל זאת, למרות שאנחנו בהרבה סוגיות דחופות אנחנו צריכים גם רגע לקבל תמונה כללית של פתיחת שנת הלימודים ואחר כך נצלול.

יפה זילברשץ: בסדר גמור, אני אשתדל גם לעשות אותה אקטואלית ככל שניתן.

יפה זילברשץ: אני רוצה רק בפתח דבריי, באמת יש כאן ועדה חשובה של הכנסת ורם, אתה מכיר את העבודה, אני רוצה קודם כל להביא לידיעת כנסת ישראל ומדינת ישראל שההיערכות של המערכת האקדמית למשבר הקורונה ראויה לכל שבח וגאווה לאומית.

יפה זילברשץ: יש לנו כאן מערכת שבן לילה לקחה על עצמה אחריות מלאה להעביר את כל הלימודים למציאות הקורונה והיא הצליחה לסיים בהצלחה את סמסטר ב' שנחת עליה בשקט ציבורי יחסי וגם אני מניחה שכך תהיה פתיחת השנה.

יפה זילברשץ: אתה לא יכול לעשות דבר כזה אם אין לך שילוב כוחות, קודם כל המערכתי שלנו.

יפה זילברשץ: אנחנו קיבלנו באמצע המשבר תוספת של שר בממשלה לצורך העניין הזה, אבל בהחלט גם ראשי המל"ג וחברי סיו"ר המל"ג פרופ' פרלמן, היינו בעצם זוג ואחרי זה שלישייה מובילה בראש השר שבעצם מתכללת את כל המהלכים ואת כל העבודה מול הממשלה ומול המוסדות.

יפה זילברשץ: ראשי המוסדות, שאני חושבת שחייבים להם תודה מיוחדת להתארגנות ועבודה מסביב לשעון יום ולילה בלי מנוחה כדי לוודא שבאמת הכול יעבוד והמוסדות יישארו יציבים.

יפה זילברשץ: התמיכות שקיבלנו גם ממשרדים אחרים בממשלה, כולל משרד האוצר, והסגלים של מעשה הקשיבו לקריאה ונערכו להתארגנות לסמסטר ב' ממש במיידי.

יפה זילברשץ: אני בטוחה שאמנם יש לנו יותר זמן להיערכות כרגע, אבל שהתבונה תשרור ושהסגלים יישרו קו כדי לנסות באמת להוביל את המערכת למקום הנכון, להבחין בין תביעות ארוכות טווח למה שאנחנו צריכים לצורך העניין הזה, ואני בטוחה שהתכלול הגדול של המערכת בסך הכול יוביל אותה גם לצלוח את תשפ"א שאנחנו פותחים אותה היום בגאווה.

יפה זילברשץ: זה קודם כל קריאת כיוון, סיכום ופתיחה.

יפה זילברשץ: (מצגת).

יפה זילברשץ: אני עשיתי מצגת, אני אשתדל לרוץ עליה מהר, כי יותר חשוב הזמן לדיון.

יפה זילברשץ: יש לנו, כפי שאתם רואים כאן, את מספרי הסטודנטים בעשורים האחרונים במדינת ישראל, אנחנו רואים צמיחה מאוד מאוד גדולה בשנות ה-90 והעשורים הראשונים של המאה הזו ואנחנו מגיעים בעצם למספרים די יציבים בשנים האחרונות.

יפה זילברשץ: אנחנו מיד נדבר על הגידול.

יפה זילברשץ: דרך אגב, בשנת תש"פ שמסתיימת, היה בה גידול של כ-4,000 סטודנטים במערכת, אבל אנחנו חושבים שבפ"א יהיו יותר ואנחנו נקדיש לזה מילה כי זה כן מתייחס לנושא הקורונה.

יפה זילברשץ: יש לנו היום 60 מוסדות אקדמיים, תשע אוניברסיטאות, 20 מכללות מתוקצבות על ידי המדינה, 21 מכללות לחינוך ויש לנו גם כעשר מכללות פרטיות.

יפה זילברשץ: זאת המערכת שלנו.

יפה זילברשץ: אני לא יודעת אם אתם מצליחים לראות את השקף הזה ואם אתם מצליחים לראות את המצגת אצלכם, המצגת הזאת בעצם מראה את הגידולים בתואר ראשון מכ-50,000 סטודנטים לפני 30 שנה ל-200,000 סטודנטים בימים האלה, והשינוי היותר גדול, שאנחנו קוראים לו שינוי מהפכת המכללות, 60% מהסטודנטים לתואר ראשון לומדים במכללות היום במדינת ישראל.

יפה זילברשץ: לפני 30 שנה למדו 15%.

יפה זילברשץ: יש כאן תופעות מאוד מעניינות.

יפה זילברשץ: רם, יש לך שנה שלמה ובזומים אתה יכול להעלות כל שאלה, נשמח לדון ולפרט, זה לא הזמן.

יפה זילברשץ: זה בעצם מראה כמה סטודנטים היו השנה בצורה מדויקת.

יפה זילברשץ: כמו שאמרתי, 4,000 יותר ממה שראיתם, שזה קרוב ל-313,000.

יפה זילברשץ: מאוד מאוד מעניין יהיה להיפגש כאן בעוד חודשיים ולהביא לכם נתונים כמה התחילו את השנה.

יפה זילברשץ: מה שאנחנו רואים כאן, אני לא מצליחה לראות מרחוק את המצגת, אבל אנחנו רואים את הביקוש לשנת הלימודים.

יפה זילברשץ: אני חושבת שזה מאוד רלוונטי לימים האלה ולכנסת להבין, יש לנו שיעור של גידול ממוצע בסך הכול של 19% בביקושים ללימודים, 21% בתואר ראשון ו-16% בתואר שני.

יפה זילברשץ: שימו לב שבאוניברסיטאות בתואר ראשון יש גידול של 35% בביקוש.

יפה זילברשץ: אנחנו בוודאי נמצא יותר סטודנטים בשנה הבאה במערכת ההשכלה הגבוהה.

מאיר כהן: גברתי, אולי תעברי לקורונה, אנחנו נשאיר את זה להזדמנות אחרות כי יש איזה תחושה של דחיפות.

זאב אלקין: חבר הכנסת כהן, הגדרתם את הנושא פתיחת שנת הלימודים הזאת, לפתיחה הזאת - - -

מאיר כהן: על רקע הקורונה.

זאב אלקין: לפתיחה הזאת יש שני היבטים, האחד קשור לאתגרים המידיים של הקורונה, ודיבר על זה פרופ' טייטלבאום וגם אני אתייחס לזה בסיכום של הדבר, יחד עם זה הייתי מציע לוועדת חינוך, כמו שעושים כל שנה בדיון מהסוג הזה, לא להתעלם מהמגמות של איפה אנחנו נמצאים.

רם שפע: אגב, אני חושב שזה קשור.

זאב אלקין: אגב, הגידול ברישום הוא נטו מיידי, זה חלק מהסיפור של הקורונה.

אורלי פרומן: אין טיול גדול ואין עבודה.

יפה זילברשץ: הלכתי להגיד משפט על קורונה.

רם שפע: רגע, אני אגיד.

רם שפע: גם אני בתחושה הזאת שאנחנו בסוגיות נורא דחופות שצריך לטפל בהן עכשיו, אבל אני חושב, למשל, סוגיית הגידול בהרשמה קשורה לסוגיה שאני מניח שמעניינת את חלקכם, שאלת שכר הלימוד ומה צריך לעשות עם זה.

יפה זילברשץ: לא רק.

רם שפע: לא, אני אומר להם.

רם שפע: זה נורא רלוונטי.

עופר כסיף: יש פה הרבה נדבכים.

רם שפע: אז אנחנו חייבים לקבל תמונה.

רם שפע: יפה, אני סומך עליה, היא תהיה יעילה, אבל אנחנו חייבים לקבל תמונה כללית, אני חושב שזה חשוב.

מאיר כהן: חלילה, לא חשבתי שיפה לא יעילה - - -

רם שפע: לא, אני אומר, קצת פרספקטיבה.

מאיר כהן: אני רק אומר, אני בא מוועדת ביקורת שמנהלי בתי החולים באים ומדברים על כאן ועכשיו ומה עושים היום ו – זה נחמד, אפשר לקבל את זה בדף, לראות את הגדילה.

מאיר כהן: השאלה איך מתייחסים למצוקות של הסטודנטים, כי זה כאן ועכשיו, השאלה איך מתייחסים לסטודנטים שאין להם אמצעים להיכנס לתוך מערך מקוונן, זה כאן ועכשיו.

מאיר כהן: השאלה מה קורה - - -

רם שפע: אתה צודק, אלה כל השאלות שהצגתי בהתחלה.

מאיר כהן: מה קורה עם צוותי הוראה מבוגרים בסיכון, האם יש מערך שמחליף אותם.

מאיר כהן: אלה השאלות שצריכות להיות עכשיו.

רם שפע: אתה צודק.

מאיר כהן: ולא לקבל שקף של כן גדלו, לא גדלו.

מאיר כהן: בסדר, זה ברור לנו שיש גידול.

זאב אלקין: לא, זה לא כל כך ברור.

מאיר כהן: זה ברור, אדוני, אני קשור לחינוך וכל שנה יש גדילה.

זאב אלקין: של 35%?

זאב אלקין: אתה מבין על מה אתה מדבר?

מאיר כהן: נכון, כי הציבור הולך יותר ללמוד לתואר ראשון.

רם שפע: רגע, מאיר, בסדר, אני מסכים איתך שיש דחיפות, אני חושב שחשוב שנקבל תמונה רוחבית ואחרי זה נצלול.

זאב אלקין: תן לי שנה אחת שהיה גידול של 35% באוניברסיטאות.

יפה זילברשץ: בדיוק, ב-30 השנה האחרונות.

מאיר כהן: יש שנים כאלה בעבר, שהיו קפיצות.

רם שפע: בסדר, קפיצה גדולה, זה גם מושפע מהקורונה.

זאב אלקין: אגב, זה לא ברור שיהיה גידול במספר הסטודנטים כי בסוף יש קיבולת למוסדות.

מאיר כהן: אלקין, אני מוכן להגיד שאתה עשית את זה, הכול בסדר.

רם שפע: אגב, בהשכלה הטכנולוגית, שאתמול כינסנו עליה דיון, מכיוון שהרבה יותר מורכב לייצר שם למידה מרחוק, כי חלק מהלמידה היא מאוד מעשית, יש ירידה מאוד משמעותית בהרשמה.

מאיר כהן: כי המערכות האלה מקבלות פחות כסף מהמדינה.

רם שפע: זה גם נכון.

מאיר כהן: זו הסיבה שיש ירידה.

רם שפע: לא רק, לא רק.

רם שפע: זה גם סוג הלימודים.

זאב אלקין: לא, אבל מי שנרשם לא מעניין אותו כמה המכללות מקבלות מהמדינה.

רם שפע: זה גם סוג הלימודים, אני מסכים.

רם שפע: בבקשה, יפה, חשוב שתמשיכי.

יפה זילברשץ: אני חושבת שהשקף הזה, אין רלוונטי ממנו לשאלת הקורונה.

יפה זילברשץ: יש לנו כאן גידולים בסדרי גודל שלא ראינו ב-30 השנה האחרונות בכל השקפים שאני הראיתי, ואין לנו ספק שאחד המרכיבים המאוד מרכזיים בעובדה שסטודנטים מנצלים את הזמן ופונים להשכלה גבוהה הם שני דברים, העובדה שהם מתרכזים, הם לא עוזבים את הארץ, לא נוסעים, לא מטיילים וכדומה, משתחררים מהצבא והרבה מאוד אנשים שנפלטו משוק העבודה ומחפשים שינוי קריירה, שגם זה, אני חושבת, תוצאה של הקורונה.

יפה זילברשץ: בסך הכול ההיערכות שלנו, אני חושבת שהכנסת צריכה לדעת, ועדת הכנסת צריכה לדעת שצריכה להיות כאן היערכות מאוד מאוד רצינית של המערכת לגידולים כאלה, זה לא דבר פשוט.

יפה זילברשץ: המערכת צריכה לדעת איך לספוג אותם.

יפה זילברשץ: לכן השנה הבאה שנפתחת תהיה באמת מאוד מיוחדת בהקשר הזה ואני חושבת שזה מאוד מאוד חשוב.

אורלי פרומן: תסתכל על הנתון המדאיג של העלייה הגדולה, במכללות האקדמיות לחינוך בסך הכול ב-4%.

יפה זילברשץ: השקף הזה הוא הקדמה מאוד רצינית לכל מה שדיברנו, או כל מה שמאוד מאוד חשוב להבין בנושא הלמידה הדיגיטלית, שהיא הנושא שמתמודדים איתו בצורה הכי רצינית במשבר של הקורונה.

יפה זילברשץ: במל"ג-ות"ת בשנים האחרונות אנחנו עובדים על פי תוכניות רב שנתיות והתוכנית הרב שנתית שלנו התמקדה בפרויקט שנקרא 'הקמפוס החדש'.

יפה זילברשץ: הנחת העבודה שלנו הייתה שסטודנטים לא ימשיכו ללמוד עם גיר ולוח כל החיים ובתוך כיתות באוניברסיטאות ושהמהפכה האינטרנטית והדיגיטלית הולכת לשנות את החיים לחלוטין, לכן הקמפוסים צריכים להשתנות מכיתות של מורה עם גיר לחדרים שנראים כמו בציור הזה, מאוד מאוד, הייתי אומרת, חיים, מלאים אינטראקציה בין התלמידים, הרבה יותר פתוחים והרבה פחות מובנים, כשלצדם בתפיסה שלנו ישנו הבית, שאנחנו מחנכים את הסטודנטים ליזמות וחדשנות וכל הנושאים האחרים.

יפה זילברשץ: לכאורה בתקופת הקורונה אין פיזיות, אין אפשרות, אבל אנחנו כן יודעים שזו תקופה שבה למעשה הרבה מאוד רעיונות, אנשים יושבים בבית והקמפוסים צריכים להיות המקור שבו הרעיונות האלה באים לכלל ביטוי ולמעשה מסייעים לסטודנטים בצורה מאוד רצינית לשנות את החוויה של השהות שלהם בקמפוס.

יפה זילברשץ: השקף הבא מתייחס לנושא באופן ספציפי של הלמידה הדיגיטלית.

יפה זילברשץ: כאן, בגלל שהייתה תוכנית רב שנתית במערכת ההשכלה הגבוהה, שרם שותף לה, הוא היה מיד לאחר שאישרו אותה והוא ליווה אותי בשנותיו במל"ג בהתפתחות שלה, ברגע שפרץ משבר הקורונה ואנחנו פנינו למוסדות האקדמיים ואמרנו מה עומד לקרות בסמסטר ב', תוך שבוע כולם היו מסוגלים להעביר את המערכת שלהם ללמידה מרחוק.

יפה זילברשץ: דבר כזה לא היה יכול לקרות אם לא היה פורמט כמו הפורמט שאתם רואים בשקף הזה, ואתם יכולים לקרוא עליו, של פרויקט מאוד מאוד גדול שאנחנו הקמנו ללמידה מקוונת והתחלנו אותו בתוך המערכת ואז בשקף הרחב אני אומרת, היה לנו גם סיוע ממשלתי וגם גיוס כספים מתוך המוסדות וגם גיוס תרומות כדי להפוך את כל המערכת בשינוי מאוד מאוד גדול, כך ש-95% מהקורסים יכולים לתת מענה ללמידה מרחוק.

יפה זילברשץ: זאת אומרת אם סוגרים את המדינה וסוגרים את המשק ולא נותנים לזוז ממקום למקום עדיין שנת הלימודים תשפ"א יכולה להתקיים.

יפה זילברשץ: בגדול עוד דבר מאוד מאוד חשוב, אני חושבת, בפתיחת השנה, נושא התעסוקה הוא מאוד מרכזי לסטודנטים וכאן ישנו עוד פרויקט אצלנו שאני חושבת שאפשר להשתמש במשבר הקורונה ובסיטואציה כדי להעצים אותו וזה למידה משלבת התנסות מעשית.

יפה זילברשץ: הדבר הזה עבר הרבה טלטולים ומחשבות בשנים האחרונות בתוך המערכת.

יפה זילברשץ: יש לכם כאן נתונים על סטודנטים שמשלבים עבודה בפיקוח אקדמי תוך כדי הלימודים.

יפה זילברשץ: בשקף הבא תראו את התוצאות שלהם.

יפה זילברשץ: 94% חושבים שזה פנטסטי, 20% מהסטודנטים השתלבו במקומות העבודה שהם התנסו בהם ו-30% מהסטודנטים אומרים שהיה להם קל מאוד לקבל עבודה בגלל ההתנסות שהם עברו תוך כדי הלימודים.

יוראי להב-הרצנו: למרות היופי מדובר על 2,600 תלמידים בלבד מתוך מאות אלפים?

יפה זילברשץ: בשלב הזה.

יפה זילברשץ: זה פיילוט.

יפה זילברשץ: כדי לעשות דברים כאלה בתוך מערכת אתה לא יכול לבוא ביום אחד ולהפוך את כל המוסד.

יפה זילברשץ: אז אתה עושה פיילוט בדברים האלה לראות אם הם עובדים.

יפה זילברשץ: אנחנו נכנסנו לנושא הזה בחשש מאוד גדול.

יפה זילברשץ: אני חושבת שמשבר הקורונה, ששאלת התעסוקה של הצעירים היא השאלה הגדולה שלו, היא ההזדמנות המאוד גדולה לנסות לקחת את הפיילוט הזה, שהוא מוצלח, כמו שאתה רואה, ולמנף אותו.

יוראי להב-הרצנו: אז אני אומר, למול תוצאות נהדרות למה הצפי שלכם מדבר רק על 2,000?

יוראי להב-הרצנו: אם הפיילוט היה מוצלח והתוצאות הן נהדרות והצורך קיים והמצוקה קיימת, למה לא להרחיב את זה פי 100?

יוראי להב-הרצנו: למה אנחנו לא רואים 50,000 סטודנטים?

מיכל נוימן: צריך לזכור שזה בתחומים שבהם ברגיל אין התנסויות מעשיות, תזכור שעל זה יש לך את ההנדסות, שיש בהן, זה לא כולל את התחומים האלה.

מיכל נוימן: זה און טופ של התחומים שקיבלו - - -

יוראי להב-הרצנו: אבל 2,000 סטודנטים זה טיפה בים.

יפה זילברשץ: לא, זה לא ש-2,000 סטודנטים בתוך הלימודים מתנסים בעבודה, זה כמו שמיכל אומרת, זה בנוסף להנדסות, בנוסף לפיזיותרפיה.

יוראי להב-הרצנו: מאה אחוז, הכול בסדר, מדובר במאות אלפי סטודנטים.

יפה זילברשץ: אפשר להגדיל את זה.

יפה זילברשץ: מערכת אקדמית לא יכולה לגדול בבת אחת במאות, אבל היא יכולה לגדול.

יוראי להב-הרצנו: אוקיי, מאה אחוז.

יפה זילברשץ: תודה רבה.

וליד טאהא: יש לי שאלה, יפה, האם יש לך נתונים בכל זאת על סטודנטים שנשרו מהמערכת בהשפעת גל הקורונה הראשון?

יפה זילברשץ: אנחנו עדיין לא יכולים לדעת, אנחנו נמצאים כרגע ממש בתחילתה, עוד לא התחילה השנה, רק שבועיים - - -

וליד טאהא: לא, השנה שהסתיימה.

יפה זילברשץ: השנה שהסתיימה, אתה יודע אם בן אדם נשר אם הוא לא הגיע לשנה הבאה.

יפה זילברשץ: אם השנה הבאה עוד לא נפתחה אתה לא יודע אם הוא נשר.

יפה זילברשץ: אנחנו נדע רק שבועיים אחרי פתיחת שנת הלימודים.

וליד טאהא: כי זה קשור גם בתעסוקה של סטודנטים שאיבדו את מקומות העבודה ולא יכלו לשלם את ה - - -

יוראי להב-הרצנו: ווליד, אנחנו גם עכשיו בפתחו של סגר שני שיפגע עוד ביכולת התעסוקתית של הסטודנטים, כך שמדובר במצוקה שהיא נוכחת.

וליד טאהא: נכון, על כן זה רלוונטי גם לדעת נתונים.

וליד טאהא: (היו"ר אורלי פרומן)

אורלי פרומן: אוקיי, תודה רבה.

אורלי פרומן: השר אלקין, בבקשה.

זאב אלקין: תודה רבה.

זאב אלקין: קודם כל קיבלתם פה את הסקירה הפרטנית, אני ארצה להתמקד בכמה סוגיות שעלו גם על ידי היושב ראש וגם על ידי חברי הכנסת תוך כדי דיון.

זאב אלקין: זה ברור שאנחנו בסיטואציה לא פשוטה, זה נכון על כל מערכות המשק ונכון לכל הסוגים של מערכת החינוך, בוודאי שזה נכון לגבי מערכת ההשכלה הגבוהה.

זאב אלקין: זאת אומרת שאם היינו מקיימים דיון מהסוג הזה לפני שנה או אפילו בינואר השנה והיינו שואלים האם מערכת ההשכלה הגבוהה הישראלית יכולה להתקיים במציאות של סגר מלא, אני חושב שהנחת העבודה של כולם בחדר הייתה שזה אירוע בלתי אפשרי.

מאיר כהן: לא נכון, לא נכון.

זאב אלקין: אז אני אומר לך, בתור מי שמצב בתוך המערכת הזאת הרבה שנים - - -

מאיר כהן: גם אני צמחתי.

מאיר כהן: כמו שמנהלי בתי הספר והמשרד הוא מצוין, גם המערכת הזאת היא מצוינת, זה קצת לזלזל בהם.

זאב אלקין: לא, לא אמרתי שהיא לא מצוינת, מאיר, אבל זאת מערכת ש - - -

מאיר כהן: אני מכיר את מנהלי האוניברסיטאות, את האנשים.

זאב אלקין: מאיר, שנייה, אתה לא מקשיב לי.

זאב אלקין: לא אמרתי שהיא לא מצוינת, אמרתי שהיא הייתה בנויה כולה, התשתית שלה, דרך החשיבה שלה, האופי שלה, הייתה בנויה על הוראה פרונטלית ולא על הוראה מקוונת, ולכן זה שאנחנו נמצאים בסיטואציה שסמסטר לימודי אחד מאחורינו ואנחנו במצב שהסמסטר הקרוב ייפתח כסדרו, בהיבט הזה של קורונה, אני תיכף אתייחס לנושא שהוא אותי מאוד מטריד, אבל בהיבט של קורונה הוא ייפתח כסדרו ויסתיים כסדרו, אני חושב שזה לא ברור מאליו.

זאב אלקין: המערכת פה הייתה צריכה לעבור שינוי מהקצה אל הקצה תוך פרק זמן קצר ביותר ואני חייב להגיד שהיא עמדה בו בגאון.

זאב אלקין: לפי מה אני מודד את זה?

זאב אלקין: לא רק לתשבחות העצמיות ושכולם אומרים שהכול בסדר, אני בשיח ההכנה שלנו לקראת פתיחת שנת הלימודים הקרובה שאלתי את כל ראשי המוסדות שאיתם שוחחנו מה הם הממוצעים של הציונים, מה קורה במבחנים, מה קורה עם נשירה מסיבות אקדמיות, אני תיכף אומר משהו על ההיבט התקציבי, והתשובות שאנחנו מקבלים והסטטיסטיקה שאנחנו רואים, זה שאין חריגות לעומת שנה רגילה וזה ממש לא ברור מאליו שהיה אפשר לסיים את הסמסטר שעבר בכזאת רמה.

זאב אלקין: וזה הישג גדול, אגב, לא שלנו, אנחנו רגולטור, זה לא אנחנו, זה הישג גדול של המוסדות, של הסגלים, של ראשי המוסדות ומגיע להם על זה יישר כוח.

אורלי פרומן: ושל הסטודנטים.

זאב אלקין: ובוודאי של הסטודנטים.

זאב אלקין: זה לא סוד שהיו לי ויכוחים גם עם חלק מראשי המוסדות בסוגיית הבחינות וכו', אתם מכירים, עקבתם אחרי זה, אבל אני שם בצד, הוויכוחים האלה בסוף בסוף הם מינוריים, הם בשוליים, העיקר של מה שקורה פה שהמערכת הזאת הצליחה להתאים את עצמה.

זאב אלקין: האם זה אידיאלי?

זאב אלקין: נשאלה פה שאלה האם הוראה בזום תהיה באותה רמת איכות כמו הוראה פרונטלית, איך קרה לזה חבר כנסת כהן, שמרצה משעמם?

זאב אלקין: התשובה היא, מאיר, אני לא רוצה שנשלה את עצמנו, לא, הוראה בזום לא דומה להוראה פרונטלית, חד משמעית, לא נשקר את עצמנו.

מאיר כהן: מסכים איתך.

זאב אלקין: אבל בסוף אנחנו פה בסיטואציה, או שנעצור את מערכת ההשכלה הגבוהה עד לימים טובים ונפסיד שנה, או שנעשה הכול כדי שהסטודנטים בסוף ברמת איכות, וזה הדבר הכי חשוב שמנחה אותנו, על זה אני רוצה לשים דגש.

זאב אלקין: אני לא רוצה תואר כוכבית, ואף אחד מכם לא רוצה, שיסתובבו אנשים אחר כך בארץ ובמשך כל החיים שלהם יגידו: באיזה שנה סיימת או למדת?

זאב אלקין: בשנה הזאת של קורונה התואר שלך לא שווה הרבה.

זאב אלקין: זאת אומרת שיש כאן רצון מצד אחד לשמור על האיכות האקדמית על ידי המוסדות ומצד שני לנסות לפתור את כל הבעיות והאתגרים שיש, והמוסדות עומדים בזה בהצלחה גדולה מאוד.

זאב אלקין: עכשיו, כמה סוגיות פרטניות שאותנו למשל מאוד הטרידו ואני שמח שהן מאחורינו.

זאב אלקין: למשל סוגיית הציונים.

זאב אלקין: זה לא סוד שבמבחנים בקיץ בגלל שהמבחנים היו מקוונים חלק מהמוסדות הלכו על ציונים בינריים.

זאב אלקין: תארו לעצמכם איך היה יכול להיראות תואר אם שלושה סמסטרים היו עם ציונים בינריים.

זאב אלקין: לתלמידי MA זה שלושת רבעי תואר לפעמים, לתלמידי BA זה חצי תואר.

זאב אלקין: זה פשוט היה מייצר תואר כוכבית, שהאיכות שלו הרבה פחות.

זאב אלקין: אני מאוד שמח שיש הבנה, גם בינינו, גם בין ראשי המוסדות, אני חושב שגם בהודעת ור"ה אתמול זה גם נאמר מפורשות, אין עולם של ציונים בינריים.

זאב אלקין: כמובן יכולות להיות חריגות פה ושם, אבל כעיקרון המוסדות נערכים לבחינות, גם אם הן יהיו מקוונות 100% בלית ברירה, לכך שכל הסטודנטים ייצאו עם ציונים לפי רמת הידע שלהם וכמובן בלי לוותר על האיכות ובלי לוותר על הדרישות.

זאב אלקין: אני חושב שזה עיקרון מאוד מאוד חשוב.

מאיר כהן: אנחנו ביקשנו, אדוני, בכדי לחזק את עמדתך, לקבל פערים בין ציונים של מבחנים פנימיים לבין ציונים של מבחנים חיצוניים בתיכון.

זאב אלקין: בתיכון זה משהו אחר.

מאיר כהן: זה מאוד דומה, מסתבר שזו בדיוק אותה - - -

זאב אלקין: זו אותה סוגיה, נכון.

אורלי פרומן: כן, אותה סוגיה, של ערך תעודת הבגרות.

זאב אלקין: נכון, בדיוק, אותה סוגיה.

זאב אלקין: הדבר השני שהוא גם בעיניי מאוד משמעותי, אני לא יודע אם שמתם לב בהצגה של הדברים של חיים, כרגע כל המוסדות פחות או יותר, אולי פה ושם יהיו חריגות, אבל נערכים למציאות שסטודנט שרוצה ללמוד מקוון, אך ורק מקוון, גם אם הקורס מלומד פרונטלית חלקית, יש לו אופציה ללמוד מקוון בקורס הזה.

זאב אלקין: זה לא פשוט, זה דרש ממוסדות הרבה מאוד השקעות, כי תבינו מה זה הוראה היברידית, שחיים דיבר עליה, זה אומר שצריך לצייד את כל החדרים שבהם מתקיימת ההוראה ההיברידית הזאת באמצעים טכנולוגיים שמאפשרים לשדר את השיעור הזה באופן שוטף.

זאב אלקין: זה לא ברור מאליו, זה לא פשוט וזה גם עולה כסף.

זאב אלקין: אבל האופציה הזאת לכל סטודנט היום להחליט, שגם אם תהיה אפשרות לחזור לקמפוסים, ואני לא יודע אם תהיה וכמה ולמה, אתם רואים מה קורה, ההחלטות פה משתנות תוך כמה שעות, לא תוך כמה שבועות, אבל המערכת הזאת ערוכה היום שבכל מצב, גם אם מחר יגידו שכולם חוזרים לקמפוס וזה אפשרי, מי שירצה ללמוד מקוון, יש לו את האופציה הזאת.

זאב אלקין: דיבר פה רם על הוודאות, סטודנט היום יכול לבנות את החיים שלו עם איזה שהיא ודאות.

זאב אלקין: האם זה מקסימום של ודאות?

זאב אלקין: לא, כי אני חושב שהוראה פרונטלית עדיפה על הוראה מקוונת ולכן אני הייתי ממליץ לסטודנטים שאם יש אופציה כן לחזור ללימודים פרונטליים, אבל כרגע זו כבר החלטה במידה רבה שלו, האוניברסיטאות, בהתאם להנחיות בריאותיות ייתנו את האופציה הזאת.

זאב אלקין: כמובן בשנה א' זה יותר חשוב, זה ברור גם לכם למה, ולשם הולכים המוסדות.

זאב אלקין: נקודה נוספת שלזה אנחנו מאוד לוחצים, וגם רם דיבר על זה, ואני גם מפה קורא לכל ראשי המוסדות, רובם כבר עשו את זה, אבל אני קורא לכל ראשי המוסדות לפרסם את מערכת הלימודים עם ציון מה כרגע רק מקוון ומה היברידי כמה שיותר מהר, מצדי עדיף עד ראש השנה, ביום יומיים שנשארו, ואם לא אז מיד אחרי ראש השנה, כי הסטודנטים רוצים לדעת ורוצים להתארגן בהתאם.

זאב אלקין: סוגיה כלכלית, שאני לא יכול שלא להתייחס אליה, זה ברור שיש פה אתגר משמעותי בפני הסטודנטים.

זאב אלקין: לא צריך להיות גאון גדול כדי להבין את זה, מצד שני צריך להבין שיש פה גם אתגר מאוד משמעותי בפני המוסדות.

זאב אלקין: אם מישהו חושב שמוסדות חוסכים אגורה אחת על שנה כזאת כמו של קורונה, הפוך הדבר.

זאב אלקין: ההוראה המקוונת לא עולה יותר זול, להיפך, בסמסטר הזה היא גם עולה יותר יקר כי המוסדות נערכו עם הרבה מאוד אמצעים טכנולוגיים, עם אנשי טכנולוגיה שמלווים את המרצים, זה הרבה יותר יקר.

מאיר כהן: הסיפור הכלכלי לא תלוי במוסדות.

יוראי להב-הרצנו: איפה המדינה?

זאב אלקין: רגע, שנייה, תיכף אני אגיד - - -

אוסאמה סעדי: בדיוק, מה המדינה, מה הממשלה, עשתה לסטודנטים מתחילת המשבר?

זאב אלקין: תיכף אני אגיד, חבר הכנסת סעדי, גם איפה המדינה, גם מול המוסדות וגם מול הסטודנטים.

זאב אלקין: אבל צריכים להבין פה את התמונה הכוללת.

זאב אלקין: אני ראיתי כמה קריאות פופוליסטיות באוויר שאמרו שהמוסדות ממילא חוסכים כאן הרבה כסף, אז מה אכפת, בואו נבטל שכר לימוד.

זאב אלקין: זה שקר וכזב, המוסדות מפסידים הרבה כסף, הם משקיעים הרבה יותר כסף כרגע במציאות הזאת שיש, הם מפסידים תרומות, שזה אגב - - -

אוסאמה סעדי: אולי בטווח קצר הם משקיעים, אבל לטווח ארוך, אם זה יימשך ויעברו לזום אז - - -

זאב אלקין: לא, לא יעברו, אף אחד לא יעבור לזום ברגע שיהיה אפשר - - -

יוראי להב-הרצנו: אבל, השר אלקין, איפה המדינה?

זאב אלקין: תיכף אני אגיד לכם, אבל אתם צריכים לראות את התמונה הכוללת, המוסדות מפסידים תרומות, המוסדות מפסידים השקעות, כי הרי בסוף הכסף שלהם מושקע, כמו כל דבר, ואתם יודעים מה קורה בעולם של שוק ההון, אז בהתאם לזה הם מפסידים כסף גם על כך.

זאב אלקין: עכשיו איפה המדינה.

זאב אלקין: שני דברים צריך לציין, אחת, התקציב של מערכת ההשכלה הגבוהה מטעם המדינה השנה, בשנת הלימודים הקרובה, הוא גדל, הוא לא קטן.

זאב אלקין: אם בכל הנושאים האחרים אנחנו בקרב מאסף של שנה בלי תקציב, אני מכיר את זה בתחומים אחרים שאני אחראי עליהם, כמו חינוך בלתי פורמלי, ירקתי דם עד שהצלחתי להגיע לשימור של הרמה של שנה שעברה במסגרת החלוקה של 11 מיליארד שקל ובלי סיוע של כסף קואליציוני של כמה מפלגות לא הייתי מגיע לשם, ויש הרבה מערכות היום שלא מגיעות לרמה של שנת 19'.

זאב אלקין: המערכת של ההשכלה הגבוהה, בזכות תוכנית החומש של היציבות, לא רק שלא הייתה דקה אחת תחת איום של קיצוץ או של מציאות של שנה בלי תקציב, היא אפילו גדלה, יפה, בכמה?

יפה זילברשץ: חצי מיליארד שקל.

זאב אלקין: בחצי מיליארד שקל.

אימאן ח'טיב יאסין: למה מיועד הכסף הזה?

זאב אלקין: זאת אומרת שהמוסדות קיבלו תוספת של חצי מיליארד השקל.

זאב אלקין: למה מיועד הכסף הזה?

זאב אלקין: קודם כל עדיף שיו"ר ות"ת תגיד, כי כמו שאתם יודעים לפי הכללים לי בכלל אסור להתערב בזה.

אימאן ח'טיב יאסין: לא, אבל צריך להיות ייעוד, לא?

אימאן ח'טיב יאסין: אם זה כסף ממשלתי.

אוסאמה סעדי: אבל הסטודנטים, מה עם הסטודנטים?

זאב אלקין: תיכף אני אגיד גם על הסטודנטים.

זאב אלקין: אז אני אסיים ואולי יפה תגיד.

אוסאמה סעדי: בדיוק, מה הסטודנטים מקבלים?

זאב אלקין: בנוסף לגידול של התקציב הכללי של מערכת ההשכלה הגבוהה, שאגב חלקו זה גם מלגות לסטודנטים בהיקפים של מאות מיליוני שקלים.

זאב אלקין: יש תקציב ייעודי שאני ושלומי עבדנו קשה בקיץ הזה של המלגות ב-100 מיליון שקל לסטודנטים, תוספת לקרנות של הסטודנטים, גם מטעם משרד האוצר וגם מטעם מפעל הפיס, שזו הקופה הצדדית של משרד האוצר והשלטון המקומי, והגענו תוך פרק זמן קצר מאוד להסדר מאוד חשוב.

זאב אלקין: אין לי ספק, אגב, שאם נמשיך במצב משברי כלכלי כפי שזה מסתמן בעקבות הסגר הזה, אם המצב לא ישתפר פלאים אחרי החגים ונישאר במגבלות וכו', אין לי ספק שנצטרך גם במהלך הסמסטר הזה לדון עוד פעם על חבילה של סיוע כלכלי בתחום של מלגות.

זאב אלקין: אבל, ואני אגיד את זה כך, שלא ישתמע לשני פנים בעקבות מה שרם שאל פה והעלה, האם יש תנאים להורדה של שכר לימוד?

זאב אלקין: בעיניי חד משמעית לא, כי המשמעות של זה היא להקריס את המוסדות ואם יש למדינה כסף להשקיע בסטודנטים הדרך הנכונה להשקיע אותם זה לא להוריד שכר לימוד טיפה לכולם ולהגיד איזה יופי, אלא להשקיע אותו קודם כל במלגות בהתחשב במצב סוציואקונומי של הסטודנטים.

זאב אלקין: צריך לתת הרבה יותר כסף לאלה שבאמת איבדו עבודה, לאלה שהם חלשים סוציואקונומית מאשר טיפה לתת לכולם הורדה של שכר לימוד.

יוראי להב-הרצנו: אז השר אלקין, איפה זה עומד?

יוראי להב-הרצנו: כמה כסף הוקצה לטובת העניין הזה?

זאב אלקין: אני חוזר ואומר, בקיץ אנחנו הקצבנו תוספת של 100 מיליון שקל - - -

מאיר כהן: יצאה דרישה שלך, אדוני השר, לשר האוצר?

מאיר כהן: כי אתה צודק, זה לא המוסדות, אבל כן יכולים לבנות חבילת סיוע לסטודנטים, כמו שאנחנו רואים בארצות הברית, באירופה, כמעט בכל מקום, רק אצלנו לא קרה.

זאב אלקין: אז יש פה שתי סוגיות בהקשר הזה.

זאב אלקין: אחת, מלגות.

זאב אלקין: כאמור אנחנו רק עכשיו, לפני חודש וחצי בערך, משהו כזה, סיימנו משא ומתן, לא רק יצאה דרישה.

זאב אלקין: אתה יודע, זה קל לבוא ולהגיד שהוצאתי דרישה ועכשיו סימנתי וי.

זאב אלקין: אני בדרך כלל לא מסתפק בהוצאת דרישות, אני אוהב תוצאות, לכן עבדנו יד ביד עם התאחדות הסטודנטים להביא בפועל את התוספת הזאת של 100 מיליון שקל.

זאב אלקין: הבאנו אותה והיא גם חולקה, בפועל, זה כבר כסף שהגיע לסטודנטים.

זאב אלקין: אני משער שאנחנו נצטרך לצאת לסבב ב' של שיח מסוג כזה, במהלך הסמסטר הזה, כשנראה מה המצב הכלכלי.

זאב אלקין: כרגע הסגר שיש בחגים הוא פחות פוגע בסטודנטים, אבל אם יימשך סגר או מגבלות כלכליות משמעותיות גם אחרי שמחת תורה ברור שיש כאן אירוע רבתי מצד סטודנטים וברור שהוא דורש חיזוק של המלגות מעבר לגידול של המלגות שיש כל פעם במסגרת הגידול של כלל התקציב.

זאב אלקין: כששאלתם לאן הלך הגידול, בין השאר הוא הלך גם לגידול של הקרנות לסטודנטים.

מאיר כהן: אני מציע, אדוני השר - - -

זאב אלקין: אבל יש עוד משהו, מאיר, ופה אני - - -

מאיר כהן: כשחושבים על מלגות, אני מכיר את זה, זה תמיד הולך לסטודנטים וזה נכון וזה חשוב, סטודנטים מסוציואקונומי נמוך.

מאיר כהן: אתה יודע, יש כל כך הרבה סטודנטים שלא באים מסוציואקונומי נמוך שבשבילם זה שבר לא פחות גדול, אולי צריך לשנות קצת, להבהיר שמי שהולך לאוניברסיטה, ולא משנה אם להוריו יש או אין או בא מדימונה או ממודיעין, צריך גם קצת להקהות את ההפרדה המאוד ברורה כי אני שומע סטודנטים שעובדים ונותנים את נשמתם ואומרים שהם לא מקבלים שום דבר, כי אין לנו את זה ואין לנו את זה.

מאיר כהן: זה קצת צורם, תחשבו על זה.

זאב אלקין: אני אגיד לך, מאיר, פה אני ארשה לעצמי לא להסכים איתך, עם כל הכבוד, אני אגיד לך למה.

זאב אלקין: אם יש - - -

מאיר כהן: זו לא הפעם הראשונה.

זאב אלקין: זה בסדר, אבל אנחנו מכבדים אחד את השני, אם יש כסף למדינה להשקיע היא צריכה לתת לסטודנט שאין לו.

זאב אלקין: אגב, סטודנט שאין לו זה סטודנט, לא משנה איפה הוא נולד, זה לא צריך להיות הקריטריון, זה צריך להיות מצבו הסוציואקונומי הנוכחי.

זאב אלקין: בוודאי שסטודנט שאין לו כסף בכלל והוא גם לא יכול לעבוד, מצבו יותר גרוע ממישהו שלא יכול לעבוד, אבל כן יש לו איזה שהוא סיוע כלכלי.

זאב אלקין: יש הבדל.

זאב אלקין: לכן איך המערכת הזאת עובדת?

זאב אלקין: למשל קרן הסיוע הארצי, שזו הדרך העיקרית שלנו לעזור לסטודנטים, מגישים לשם סטודנטים, אלה שהמצב הכלכלי שלהם הכי גרוע הם מקבלים ראשונים.

זאב אלקין: כשהבאנו עכשיו תוספת של 100 מיליון שקל 40 מיליון שקל הלכו דרך קרן הסיוע, מי קיבל את זה?

זאב אלקין: אלה שלא קיבלו בנגלה הרגילה, כי מצבם, כמו שאתה אומר, לא היה מספיק נמוך כדי לקבל, עכשיו, בגלל שהזרמנו עוד 40 מיליון שקל אז עוד 10,000 סטודנטים קיבלו הודעות ש - - -

סמי אבו שחאדה: אדוני השר, אני רוצה הערה קטנה.

אורלי פרומן: חברים, רגע, בואו רגע - - -

סמי אבו שחאדה: בדיוק בעניין שהשר עכשיו הזכיר, ברשותך.

סמי אבו שחאדה: אני חושב שהפגיעה בסטודנטים בכל מה שקורה עכשיו עם הסגר היא הייתה פי כמה כי סטודנט וכל מי שבא ממעמד סוציואקונומי לא מי יודע מה התקופה הזו של הקיץ היא תקופה מצוינת של סטודנטים לסגור פערים כלכליים, לעבוד ב - - -

זאב אלקין: דווקא בקיץ לא היה סגר.

אורלי פרומן: אבל לא הייתה עבודה.

סמי אבו שחאדה: היה פעמיים.

סמי אבו שחאדה: איפה עובדים הסטודנטים?

סמי אבו שחאדה: במסעדות, בכל כלכלת השירותים, שחלק גדול ממנה לא תפקד או חלק כבר נסגר בגלל כל המצב של הקורונה, זה יצר מצב מאוד קשה לסטודנטים.

סמי אבו שחאדה: הדבר השני שאני רוצה להגיד עליו, אני רואה שהדיון הולך למקום קצת לא תקין.

סמי אבו שחאדה: אני מרגיש שהשנה עם הקורונה היא הרבה יותר טובה לסטודנטים - - -

זאב אלקין: לא, זה לא מה שאמרתי.

סמי אבו שחאדה: אני הייתי מעדיף שנתמקד.

סמי אבו שחאדה: איפה יותר קשה, איפה יש יותר בעיות ואיך אנחנו חושבים שם לעשות.

סמי אבו שחאדה: כי העלייה במספר הסטודנטים, העלייה במלגות, העלייה בכול, הכול מצוין, הכול נפלא.

אורלי פרומן: אדוני השר, יש פה שני דברים, ברשותך, אחת, בקשה של חברי הכנסת לעיין שוב בקריטריונים לחלוקת המלגות, גם לאור התקופה ואם אתם חושבים שזה נכון וטוב מה שהיה, אז - - - ואם לא, אם התקופה הזו הביאה גם שיקולים אחרים - - -

זאב אלקין: לא, אורלי, צריך יותר מלגות.

זאב אלקין: זה ברור.

אורלי פרומן: צריך יותר מלגות זה ברור.

זאב אלקין: לא, אם יהיו יותר מלגות אז אלה שלא קיבלו בעבר בגלל סוציואקונומי יקבלו הפעם.

אורלי פרומן: כן, אבל מה שניסו פה חברי הכנסת לומר זה שאנחנו יודעים איך בעבר, מי האוכלוסייה שקיבלה, ובצדק, מי שלא יכול היה להגיע, אבל נוצרה פה מציאות אחרת לחלוטין, חוץ מהאוכלוסיות החלשות נוצרה פה מציאות אחרת ולא כולם צריכים לגדל הורים ולהסתמך על הכנסות ההורים.

אורלי פרומן: דבר שני, מעבר למלגות ואם המצוקה היא גדולה אז יכול להיות שצריך לחשוב גם על להגדיל את הסכום, זאת אומרת 100 מיליון שקל זה יפה וזה מכובד, צריך יהיה להגדיל - - -

זאב אלקין: ברור שצריך להגדיל.

יוראי להב-הרצנו: לא, אבל זה לא ברור.

אורלי פרומן: דבר שני, מה שמבקשים זה קצת למקד לבעיות או לבעייתיות של השנה הקרובה.

זאב אלקין: למה לא ברור?

יוראי להב-הרצנו: זה לא ברור, אדוני השר, כי לשאלתו של חבר הכנסת כהן האם ביקשת כבר דרישה תקציבית, אמרת שאתה תחכה עד לפתיחת שנת הלימודים לטובת העניין הזה.

יוראי להב-הרצנו: אני אומר לך בתור מי שחי את עולם הצעירים, אני צעיר בעצמי וחברים שלי פוטרו מהעבודה, הוצאו לחל"ת, המדיניות הממשלתית משאירה אותם בחל"ת, אין כסף, אין עבודה, רבים מהם חזרו לבתים של ההורים שלהם והם זקוקים לסיוע מיידי כדי להתחיל את שנת הלימודים הבאה.

יוראי להב-הרצנו: לכן אי אפשר לחכות עם זה, צריך להביא עוד כסף, לסייע לסטודנטים, עכשיו.

זאב אלקין: לא, לא, מניסיון של העבודה שלי, אם אתה רוצה באמת לקבל כסף ולא רק לסמן וי שביקשת, אתה לא יכול חודש אחרי שקיבלת 100 מיליון שקל מיד לקפוץ ולהגיד: אני צריך עוד 100 מיליון שקל.

זאב אלקין: אתה לא תקבל.

יוראי להב-הרצנו: אבל, אדוני השר, אתה נכנס לחודשיים סגר.

זאב אלקין: ואם אתה רוצה שיתייחסו אליך לא ברצינות, אז זאת הדרך, אתה תישאר עם דרישה אבל בלי כסף.

זאב אלקין: אני אגיד לך מה כן נכון לעשות בעיניי.

זאב אלקין: אחת, כפי שאמרתי במהלך הסמסטר הזה, לפי המצב הכלכלי, אם הוא לא ישתפר, ואני חושב שהוא לא ישתפר דרמטית, אנחנו נצטרך, אני ושלומי וביחד ועם יפה, לעבוד עוד פעם על חבילת הסיוע לסטודנטים.

זאב אלקין: ואז יקרה מה שאורלי דיברה עליו, בנגלה הקודמת עוד 25,000 סטודנטים שלא קיבלו מלגות בעבר עכשיו קיבלו מלגות.

זאב אלקין: בדיוק התזוזה הזאת של הקריטריונים, זה מה שכסף נוסף מאפשר לעשות.

זאב אלקין: הדבר השני שצריך, ופה אני חייב אתכם כבני ברית ובסיוע, חלק מהבעיה שבתוכניות סיוע ממשלתיות של עידוד חזרה לעבודה וכו' וכו' לא מספיק נלקחים בחשבון הצרכים של הסטודנטים.

זאב אלקין: אני נלחמתי בישיבת הממשלה ושיפרנו חלקית את ההגדרות כך שיותר ויותר סטודנטים יוכלו להיכנס לאותן תוכניות סיוע.

זאב אלקין: אבל לא כולם.

זאב אלקין: הרי אני לא שר האוצר, כן?

זאב אלקין: בסוף מי שמאשר את הכללים של הסיוע כאן בכנסת זה חברי כנסת בוועדת כספים בדרך כלל.

זאב אלקין: לכן אם תהיו יותר רגישים לבעיות האלה של הסטודנטים והתאחדות הסטודנטים שאנחנו עובדים איתה יד ביד, והיא גם יודעת לשים זרקור בסוגיות האלה, ותתעקשו בתהליך האישור של החקיקה על הסוגיות הרלוונטיות אנחנו גם נדע לעזור לסטודנטים לא רק באופן ישיר דרך מלגות, אלא גם דרך עידוד של החזרה לעבודה ותוכניות סיוע ממשלתיות שמושקע בהן לא מעט כסף כדי שהן יהיו יותר מותאמות.

אימאן ח'טיב יאסין: כבוד היו"ר, אני רוצה לדבר, בבקשה.

אוסאמה סעדי: אדוני השר, גם כאופוזיציה וגם כשאנחנו מתנגדים לתקציב המדינה אנחנו כאשר יש תקציבים לחינוך ולהשכלה גבוהה אז אנחנו תמיד תומכים, אבל רציתי להמשיך מה שאמר חברי סמי אבו שחאדה, רציתי לשאול, הסטודנטים הערבים נפגעו הכי קשה בתקופה הזאת כי הממשלה ובהחלטות של משרד האוצר הוא החריג את כל הקבוצה של גילאי 18 עד 20.

אוסאמה סעדי: הם לא מקבלים חל"תים, לא מקבלים כלום, משום סיבה, אלא בגלל שהם סטודנטים ערבים, את הקבוצה הזאת במלגות ובקריטריונים צריך לקחת בחשבון שגם כשהם מוצאים לחל"ת ולא עובדים הם לא מקבלים שום חל"ת ושום מענקים.

אורלי פרומן: חברים, אני רוצה לעשות סדר בדיון כי ב-11:00 בדיוק אנחנו צריכים לסיים ואני רוצה לאפשר לשר אלקין לסיים.

אימאן ח'טיב יאסין: אורלי, שתי דקות, ברשותך.

זאב אלקין: אני חושב שאני התייחסתי פה לעיקר הנושאים שעלו, אני גם נשאר פה אז אני אולי בסוף הדיון אתייחס אם יעלו פה עוד מספר נושאים.

זאב אלקין: רק לגבי ההערה של חבר הכנסת סעדי, כמו שאתה יודע היטב, יש גם מערך סיוע מלגות מיוחד לסטודנטים ממגזר המיעוטים שמופעל.

יפה זילברשץ: בעשרות מיליוני שקלים.

אורלי פרומן: חברים, יש לנו 20 דקות.

אורלי פרומן: אני אתן לכם לדבר.

אורלי פרומן: שמענו את ראשי ההשכלה הגבוהה, אני רוצה לבשר לך, השר אלקין, שחברנו שלושה חברי כנסת להקים את השדולה להשכלה גבוהה, חברת הכנסת קטי שטרית, חבר הכנסת יוראי להב הרצנו ואנוכי, ואנחנו בשבוע הבא נשיק את הפתיחה עם ההיערכות וכמובן נשמח להשתתפות שלך.

זאב אלקין: אני אשמח לעבוד בשיתוף פעולה.

זאב אלקין: אני, נדמה לי שתי קדנציות ברצף הייתי יו"ר שדולה להשכלה גבוהה, בהחלט אני מכיר את כוחה של השדולה ואת חשיבותה.

אורלי פרומן: מצוין.

אורלי פרומן: בואו נעבור רגע לסטודנטים, יושב ראש התאחדות הסטודנטים הארצית, שלומי יחיאב, בבקשה.

שלומי יחיאב: תודה רבה לחברת הכנסת, כל הכבוד לחברי הכנסת והשר.

שלומי יחיאב: בגלל שגם בשבוע הבא מתוכנן דיון ייעודי על הנושא הכלכלי, שזה באמת האתגר הענק של הסטודנטים, אז אני רוצה, ברשותכם, להתחיל רגע מהציר האקדמי, הוודאות האקדמית, שהיא מאוד חשובה לנו, ולתת איזה הצגה מקדימה לקראת הדיון בשבוע הבא.

שלומי יחיאב: אז באמת מבחינה אקדמית מה שאנחנו עשינו במהלך הקיץ, אנחנו זה אומר התאחדות הסטודנטים הארצית עם כל אגודות הסטודנטים, כמו שפרופ' טייטלבאום ציין, היינו בקשר עם כל המוסדות וכמובן צוות קורונה במל"ג ועם השר כדי להגיע עכשיו לנקודה הזאת, לא רגע לפני פתיחת שנת הלימודים, שעכשיו יש ודאות אקדמית מוחלטת לכל הסטודנטים במדינה.

שלומי יחיאב: אני רוצה להסביר למה זה חשוב, כי בסוף אולי בשונה ממערכת החינוך סטודנט בסוף מכלכל את הצעדים שלו, איפה הוא גר, הוא נע מהבית של ההורים לדירה שכורה, למעונות, והחשיבות הזאת, במיוחד בתקופה שהמשבר הכלכלי הוא כל כך גדול לצעירים ולסטודנטים במדינה אז ההחלטה איפה לגור זה אולי ההחלטה הכלכלית הכי משמעותית וגם כמובן השפעה חברתית, נפשית, הכול.

שלומי יחיאב: אני חייב להגיד, כמו שפרופ' טייטלבאום ציין, רוב המוסדות פרסמו שהולכים לקראת מתווה היברידי, בזווית כזו או אחרת, אני חושב שזה איזה צעד חיובי בלהתחיל לדגום את המערכת הזו, אבל חשוב לדעת, גם כשאומרים לסטודנט שהוא נמצא במערך היברידי הוא לא יודע אם הוא בשליש שצריך להגיע בפיזי או אם הוא בשני השליש האחרים.

מאיר כהן: זה וולונטרי?

שלומי יחיאב: אז יפה, זה גם שאלות.

שלומי יחיאב: מנגד נאמר פה שכל סטודנט שירצה יוכל ללמוד מהבית.

מאיר כהן: ראיתי מערכות לימודים של בתי ספר תיכוניים שגם עשו את זה היברידי והם חילקו, זה לא וולונטרי, הם שלחו לתלמידים מתי להגיע ומתי לא להגיע.

שלומי יחיאב: אז במערכת ההשכלה הגבוהה אי אפשר לייצר את הדבר הזה שזה יהיה בצורה לא וולונטרית, כי, כאמור, סטודנט שלומד באוניברסיטת בן גוריון או במכללת ספיר וגר בצפון הוא לא יכול לעשות את השינוע, להגיע פעם ביום רביעי ולחזור, במיוחד בתקופות אחרי סגר, לכן האמרה המאוד חשובה שהגיעה מהמוסדות, לפחות מההנהגות שלהם, שכל סטודנט יוכל לבחור האם להגיע או לא היא קריטית.

שלומי יחיאב: רק מה שחשוב לנו לציין, וזה גם מה שהשר אמר, עדיין לא בכל המוסדות הבהירו את זה בצורה ברורה לסטודנטים.

שלומי יחיאב: הווטסאפים שאני מקבל תוך כדי דיון זה על זה, 'אני ממוסד X, לא אמרו לי האם אני יכול', וזה אנחנו מבקשים שבאמת עד ראש השנה כל מחלקה תגיד בדיוק את אותו משפט, את אותה אמירה, שתהיה ודאות מקסימלית לסטודנטים.

שלומי יחיאב: הנקודה השנייה זה באמת כמו שגם חברי הכנסת ציינו, זה מנגד גם יש סטודנטים שאין להם יכולת ללמוד מהבית, אין להם יכולת, או טכנולוגית, או חברתית, בסביבה התרבותית שהם מגיעים ממנה, ולכן לנו חשוב, וזה במיוחד גם השר, לקראת דיונים בקבינט, שהקמפוסים לא ייסגרו באופן מוחלט.

שלומי יחיאב: הקמפוסים צריכים להיות פתוחים, המעבדות, המחשבים, שכל סטודנט יוכל להיכנס, במסגרת תו סגול, כמובן לערוך רישומים, יוכל לפתוח בזמן השיעור את המחשב או את המעבדות ולהגיע וללמוד שם.

מאיר כהן: בתקנות הקורונה לחינוך, שיובאו היום או מחר לוועדה, זה מצוין, מצוין שם שהמוסדות אמורים להישאר פתוחים.

שלומי יחיאב: כן, אז בתו הסגול הנוכחי זה מאפשר, אנחנו רק כמובן לא יודעים מה יהיה לקראת, חשוב לנו שזה יישמר לאורך כל התקופה וגם אנחנו מעודדים את הסטודנטים כמובן גם להגיע ולמקסם את הלמידה בדרך הזאת.

שלומי יחיאב: אני רוצה רגע להגיד שוב על הציר הכלכלי, כי זו גם הקדמה לדיון הבא, ובסוף צריך לדעת, זו המשקולת הכי גדולה שלנו כצעירים, כסטודנטים בתוך המשבר הזה.

שלומי יחיאב: אתמול פורסם, יצא בכלכליסט מרשות התעסוקה, עלינו בנתונים, מעל 50% מהמובטלים במדינת ישראל זה צעירות וצעירים מתחת לגיל 35, חצינו את הרף של ה-50%.

שלומי יחיאב: זה עוד לפני הסגר.

שלומי יחיאב: הסגר הנוסף שהולך להגיע זה הולך להיות מכה אנושה על ציבור הצעירים במדינה, כי בסוף מי נסגרים?

שלומי יחיאב: זה המסעדות, זה חיי הלילה, זה מקומות התרבות, זה התיירות, אלה המקומות שגם השר, אמנם נכון בחגים הסטודנטים לא בהכרח יוצאים לחו"ל בתקופות האלה, עכשיו גם אין, הם יוצאים לעבוד, ועכשיו נלקחת מהם האופציה הכי חשובה, וזה לעבוד.

שלומי יחיאב: שאלת קודם, חבר הכנסת כהן, הסטודנטים במדינת ישראל, לפני הקורונה, הרוב המוחלט עובד כדי להתקיים ומה שהשתנה, ואני חושב שהגידול באחוזים בשנה א', שהוא גידול מבורך, שזה שהמוסדות יודעים לקלוט בתקופה הזאת צעירים, במקום שהם יהיו באוויר, זה חשוב ואני מברך את כל מי שיש לו יד בדבר שמאפשר את זה, אבל מנגד, וזו האמירה הקריטית, אנחנו כולנו מבינים שמשבר הקורונה יצר הבחנה ברורה של מי חזק והמשבר הזה, יכול להיות שהוא גם היטיב איתו, יש סטודנטים שטוב להם ללמוד בזום מהבית של ההורים או מהדירה והם עובדים במקביל אולי בהייטק וזו תקופה טובה, יש קבוצת סטודנטים, וזה לא רק הקבוצות החלשות, אלה הקבוצות ממעמד הביניים שהן עובדות כדי לכלכל את עצמם, בלי עבודה אין תואר, בלי עבודה אין השכלה.

מאיר כהן: צריך להדגיש את זה, אתה כל כך צודק.

אורלי פרומן: שלומי, משפט סיום.

יוראי להב-הרצנו: רגע, שלומי, אתה לא חושב שהסטודנטים צריכים להפגין, לחלשים, לנזקקים, ל-700,000 מובטלים, ל-80,000 ענפים שנסגרו שהם לא יכולים להפגין ולא יודעים.

שלומי יחיאב: אז אנחנו בדיוק בשבוע שעבר היינו בהפגנה בתל אביב, לפני שבועיים הפגנו בבאר שבע.

שלומי יחיאב: הסיפור שלנו פשוט, חברת הכנסת, יש לנו תוכנית כלכלית מאוד ברורה שיצרנו, הצגנו אותה גם למשרד האוצר, התחלנו גם עבודה עם הוות"ת, יש לה אלמנטים, כמו שהשר אמר, העיקר זה תעסוקה, אנחנו רוצים לחזור לעבוד, לשנות את מודל החל"ת.

מאיר כהן: שלומי, אתה יכול לדאוג שזה יגיע לחברי הוועדה?

שלומי יחיאב: נעביר הכול.

שלומי יחיאב: אני אגיד, אפשר לפתור את המשבר הזה.

שלומי יחיאב: יש קבוצה, בהערכות שלנו, אנחנו הוצאנו סקר, שאני מקווה שעד לדיון הבא כבר נציג את הממצאים שלו, יש קבוצות סטודנטים שפשוט נעלמו, שפשוט בתוך המשבר הזה ו - - -

אורלי פרומן: שלומי, סליחה שאני קוטעת, כיוון שלא נצליח כרגע לפתור את זה, אז קודם כל אני מבקשת בהתאם לבקשה פה להעביר לחברי הוועדה את התוכנית הכלכלית שלכם וממילא יהיה דיון המשך, כי אנחנו לא נספיק את הכול היום.

שלומי יחיאב: מסכים, רק מילת סיכום על שכר הלימוד, כי זה עלה.

שלומי יחיאב: כמו שאמרתי גם לשר, בסיבוב הקודם, אנחנו לא חסידים של מהלכים אוניברסליים, קופת המדינה יקרה לליבנו, בסוף הכסף שיהיה עלינו, על הדור הצעיר קדימה מהמסים שלנו, אבל, וזה צריך להגיד, אנחנו לא יכולים להיכנס לתוך הסמסטר ולהתחיל שם לברור בפינצטה.

שלומי יחיאב: מה שעשינו, זה לקח לנו שלושה חודשים רק בגל השני, עכשיו המכה כל כך אנושה שאם לא נתחיל את פתיחת שנת הלימודים הקרובה עם פתרונות ואם אין מנוס מפתרונות אוניברסליים כמו הפחתת שכר לימוד נגיע למצב שיהיו קבוצות סטודנטים שפשוט לא יעברו את הסיבוב ויש לנו מחויבות ערכית לחברים שלנו לספסל הלימודים ושל נבחרי הציבור לוודא שכולם עוברים את המערכה הזאת ביחד.

שלומי יחיאב: על זה אנחנו נימדד.

אורלי פרומן: תודה רבה.

אורלי פרומן: פרופ' אשר כהן, יושב ראש ור"ה, האוניברסיטה העברית.

יוראי להב-הרצנו: אם אפשר לקבל התייחסות לגבי מעונות הסטודנטים, שממשיכים לגבות תשלומים למרות הסגר?

אורלי פרומן: חברים, אנחנו לא נספיק את הכול היום.

אורלי פרומן: יש לנו כמה דקות לסיום.

אורלי פרומן: אשר, בבקשה.

אשר כהן: תודה, אורלי, שלום לכולם.

אשר כהן: שלום לכל הנוכחים.

אשר כהן: שמעתי את מה שנאמר, אני רוצה להיות מאוד קצר מכיוון שחלק גדול מהדברים שתכננתי להגיד כבר נאמרו, אבל אני אגיד אותם בצורה מאוד פשוטה, ראשית ב-18 באוקטובר תיפתח שנת הלימודים, לא משנה מה יהיו התנאים בארץ, בין אם יהיה סגר מלא, שאני מקווה שלא יהיה, ובין אם נוכל להגיע לקמפוסים, יהיו לימודים בקמפוס.

אשר כהן: זאת נקודה ראשונה.

אשר כהן: אנחנו נערכנו לזה, נערכים לזה ואנחנו מסוגלים לספק את זה.

אשר כהן: הדבר השני, כל האוניברסיטאות נמצאות בסינכרוניזציה מלאה, לכן גם התוכניות שמוצעות על ידי כל האוניברסיטאות די דומות, יש שוני מובן כי כל מוסד מחליט כשלעצמו, אבל בגלל הסינכרוניזציה אנחנו מציעים משהו די דומה.

אשר כהן: בעיקרון, כפי שכבר נאמר, מה שאנחנו רוצים להציע זה מה שמכונה היום למידה היברידית, או למידה משולבת, שבה חלק מהקורסים יינתנו בקמפוס וחלק מהקורסים יינתנו באופן מקוון.

אשר כהן: חשוב לנו מאוד שתלמידי שנה א', שמעולם לא חוו חיים בקמפוס, יגיעו לקמפוס.

אשר כהן: יש גם סוגים מסוימים של קורסים שחובה לעשות אותם באופן חי ולזה אנחנו מכוונים.

אשר כהן: יחד עם זאת, א', בגלל אי הוודאות שקיימת, ו-ב', בגלל העובדה שיש כאלה שגם אם המצב יהיה טוב לא יוכלו להגיע לקמפוס, אנחנו מספקים לכולם הוראה מקוונת מלאה, כלומר כל הסטודנטים יוכלו לסיים את התואר בסמסטר לא משנה אם יהיה סגר או לא יהיה סגר, אם תהיה הוראה היברידית או לא תהיה הוראה היברידית, אין מצב שבו מישהו או מישהי שלא יכולים להגיע לא יוכלו ללמוד.

אשר כהן: אנחנו מספקים את זה בצורה מלאה.

אשר כהן: לגבי בחינות וציונים, אנחנו החלטנו באופן מלא שבסמסטר הקרוב יהיו ציונים.

אשר כהן: אנחנו כמובן משתדלים לעשות את זה בצורה טובה, אנחנו מנסים להמעיט את כמות הבחינות ככל שרק ניתן ולמצוא אמצעי הערכה אחרים, אבל בכל מקרה שהוא יהיו ציונים.

אשר כהן: זו החלטה מערכתית שאנחנו החלטנו.

אשר כהן: נאמר כאן מקודם, ואני רוצה להגיד את זה שוב פעם, בגלל שאנחנו מצליחים לעשות את כל הדברים האלה, זה נשמע טריוויאלי ופשוט, אבל זה ממש לא טריוויאלי וממש לא פשוט, בעיניי העובדה שיש הרשמה מוגברת נובעת מהרבה סיבות, ודובר על חלק מהסיבות, אבל לפחות אחת מהסיבות היא הביטחון שיש לסטודנטים שהם יקבלו את המוצר ואנחנו מחויבים באופן מלא ומוחלט לספק את המוצר.

אשר כהן: הנושא האחרון שאני רוצה לדבר עליו זה הקשיים.

אשר כהן: יש קשיים לסטודנטים, הם נאמרו, שלומי הציג אותם בצורה טובה, אנחנו מודעים לעובדה הזאת, אנחנו משתדלים כמיטב יכולתנו לעזור, עשינו את זה בסמסטר הקודם, אנחנו עושים את זה גם באמצעות סיפוק אמצעים טכניים לכאלה שאין להם יכולת לעשות את זה וגם באמצעים אחרים.

אשר כהן: אני רוצה להדגיש עם זאת שגם המצב של המוסדות, כמו שכבר נאמר כאן, הוא מאוד לא פשוט.

אשר כהן: אני רוצה להודות לפרופ' יפה זילברשץ וגם לשר אלקין על העובדה שהתקציב הציבורי שאנחנו מקבלים מכובד, אנחנו השנה אמורים לקבל את התקציב הציבורי שנועד לנו ואנחנו מעריכים את זה עד מאוד, אבל צריך להבין גם ששליש מהתקציב שלנו הוא לא מתקציב ציבורי, אלא מאמצעים אחרים שכולם נפגעו, לכן גם אנחנו מתמודדים עם קשיים.

אשר כהן: אנחנו לא מבקשים כסף, אבל אנחנו מתמודדים עם קשיים מאוד מאוד גדולים, אנחנו לא נוכל להעניק מהתקציב שלנו איזה שהיא עזרה לסטודנטים, אבל אנחנו מבינים לגמרי את העובדה שצריך עזרה לסטודנטים.

אשר כהן: כיוון שאני רוצה להיות קצר ואני רוצה לתת אולי גם לאחרים שרוצים לדבר את ההזדמנות אני אסיים בזה, אשמח לענות לשאלות.

אורלי פרומן: תודה רבה, פרופ' כהן.

אורלי פרומן: חבר הכנסת כסיף, בבקשה.

עופר כסיף: אז קודם כל אני רוצה להתחיל בכמה מקרים שנתקלתי בהם בתור היותי מרצה.

עופר כסיף: הייתי מרצה 20 שנה - - -

אורלי פרומן: עופר, תהיה מאוד ממוקד, יש לך דקה, מאוד ממוקד, שאלות לאנשים או להעלות בעיות, בבקשה.

מאיר כהן: דקה לכל שנה.

עופר כסיף: 20 שנה הייתי מרצה ובשנים האחרונות נתקלתי לא פעם, לצערי, בסטודנטים שאמרו לי באופן אישי שהם נאלצים לעזוב את הלימודים בגלל בעיות כספיות.

עופר כסיף: עוד לפני הקורונה.

עופר כסיף: ישראל מדורגת באחד מהמקומות הגרועים ביותר בין מדינות ה-OECD בהשקעה פר סטודנט.

עופר כסיף: עוד לפני הקורונה.

עופר כסיף: עכשיו, כשאנחנו מדברים על הקורונה המצב הוא פי כמה יותר גרוע, וזה הוזכר קודם ואני לא אחזור על זה.

עופר כסיף: הפיל שבחדר הוא המדיניות הממשלתית.

עופר כסיף: מציגים את הנושא של שכר לימוד ותקצוב המוסדות או מצב המוסדות כאילו אלה שני דברים שמנוגדים, כאילו שאם יהיה צמצום בשכר הלימוד זה אומר שהמוסדות ייפגעו ולהיפך.

עופר כסיף: למה יש פה פיל?

עופר כסיף: משום שאין קשר הכרחי בין שני הדברים האלה.

עופר כסיף: מתי לשכר הלימוד יש השפעה גדולה על מצב המוסדות?

עופר כסיף: כשהמדינה לא מכניסה את היד לכיס כמו שצריך.

עופר כסיף: אז הגיע הזמן שהיא תעשה את זה.

אורלי פרומן: אוקיי.

עופר כסיף: לא, רגע, רגע.

אורלי פרומן: לא, עופר, ינעלו לנו את הדיון ולא - - -

זאב אלקין: עופר, גידול בחצי מיליארד בשנה כזאת זה המדינה לא מכניסה את היד לכיס?

עופר כסיף: 20 שניות ואני מסיים.

עופר כסיף: ישראל לא מכניסה מספיק, ואני לא נכנס עכשיו לשאלה בכלל של חינוך אוניברסלי כי אין לי את הזמן, וזה הדבר החשוב ביותר, אולי נדבר עליו בשבוע הבא, אבל צריכים להסתכל, לא לבודד את מערכת ההשכלה הגבוהה משאר המתרחש בחברה, אלא להסתכל על כלל המתרחש בחברה.

עופר כסיף: אם היו מאמצים למשל את המודל הגרמני ביחסי עובד-מעביד הסטודנטים העובדים, שזה רובם, לא היו נקלעים לבעיה.

עופר כסיף: גם זה צריך לשנות.

אורלי פרומן: אוקיי.

אורלי פרומן: חבר הכנסת כסיף, תודה רבה.

אורלי פרומן: חברים, אני ממש ממש מתנצלת כי אתם יודעים שב-11:00 יהודית פשוט מכבה.

אורלי פרומן: תם ולא נשלם.

אורלי פרומן: אני רוצה קודם כל להודות לכל המשתתפים - - -

אימאן ח'טיב יאסין: זה לא בסדר מה שקורה.

אורלי פרומן: אני יודעת, מה אפשר לעשות?

אימאן ח'טיב יאסין: זה לא בסדר, אני באתי במיוחד, שעתיים ישבתי כאן כדי להגיד דברים שלא נאמרו.

אורלי פרומן: חברת הכנסת, קדימה, חצי דקה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חייבת להגיד את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: כבוד יושבת הראש, בהמשך למה שנאמר בהתחלה על ידי הפרופסור המכובד שאמר שחשוב שהידע יזרום ואמר שמשה וחיים יודעים ואני רוצה להגיד שחשוב שגם מוחמד וחנא יידעו, וזו נקודה שמשיקה לכל הדברים וצריך לשים אותה במרכז הדברים.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר הנוסף, לגבי חבילת הסיוע, אני מבקש שתיבדק האפשרות למתן הלוואה בערבות המדינה לסטודנטים שלפחות הם לקראת הסיום ויש להם סיכוי שהם ייכנסו לעולם העבודה והם נופלים בין הכיסאות ולא מקבלים את הקריטריונים של המענקים.

אימאן ח'טיב יאסין: חשוב לי שוב להגיד, גם בקשר לקריטריונים של המענקים, במיוחד בחברה מסוימת, יש התניות שמקשות מלכתחילה על אותם סטודנטים לקבל את המלגות.

אימאן ח'טיב יאסין: הזמן דוחק, אבל חשוב לקחת את הדברים בשיא הרצינות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אישית כבר יזמתי שלוש פעמים דיון כזה ואף פעם זה לא התקבל וכשהגיע הזמן לדבר על זה אז גם במצב של חצי דקה בסוף.

אורלי פרומן: דברים חשובים.

אורלי פרומן: תודה רבה, חברת הכנסת אימאן ח'טיב.

אימאן ח'טיב יאסין: ורק דבר אחד אחרון, בקשר לסגירת מערכת החינוך, אני פה קיבלתי אס.

אימאן ח'טיב יאסין: אמ.

אימאן ח'טיב יאסין: אסים מאנשים, חשוב למצוא - - -

אורלי פרומן: לא, לא, אני יודעת, רם בדיוק בגלל זה נמצא בחוץ ומתעסק בזה.

אורלי פרומן: אני רוצה להודות לכולם, תם ולא נשלם, ייצא הסיכום, אנחנו מצפים שכל הסכמי השכר עם הסגל, כמובן אדוני השר, יסתיימו לפני פתיחת שנת הלימודים.

זאב אלקין: זו סוגיה משמעותית מאוד.

זאב אלקין: הסיפור היחידי שמטריד אותי באמת ב - - -

אורלי פרומן: כן, זה והנושא הכלכלי שהעלו הסטודנטים.

אורלי פרומן: אני מבקשת ישיבת המשך בהקדם לפני פתיחת שנת הלימודים כי אנחנו צריכים להבטיח שכל סטודנט וסטודנטית יהיו מסוגלים ללמוד, הן באמצעי קצה, הן בלמידה היברידית שזה שילוב כמובן של המוסדות, ואותן חבילות סיוע, שדיברה עליהן חברת הכנסת אימאן ח'טיב, עם הלוואות מדינה, צריך לקחת את כל זה בחשבון.

אורלי פרומן: זה יופיע בסיכום של הוועדה.

אורלי פרומן: שנה טובה ומבורכת לכולם, אנחנו ניפגש עוד לפני פתיחת שנת הלימודים.

אורלי פרומן: תודה רבה, תודה, אדוני השר, שכיבדת אותנו.