ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 15, 2020-09-15 13:00

עינב קאבלה: צוהריים טובים, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה.

עינב קאבלה: היום יום שלישי כ"ו באלול תשפ"א, 15 בספטמבר 2020.

עינב קאבלה: על סדר היום: נושא עידוד תחום ההייטק בחברה הערבית, בעקבות הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת יוסף ג'בארין שאני מקדמת אותו בברכה לוועדה.

עינב קאבלה: וכמובן את כל חברי הכנסת, חברי וחברותיי.

עינב קאבלה: באחת הישיבות הקודמות שעסקו בענף ההייטק מהיבט אחר של שילוב אוכלוסייה – במקרה שדנו פה בפעם הקודמת זו הייתה אוכלוסייה חרדית – עמדנו על היותו של ההייטק הישראלי מנוע צמיחה משמעותי וחשוב וגם על בעיית ההון האנושי להייטק והצורך בפתרונות תוך שילוב אוכלוסיות שמצויות בתת-ייצוג בהייטק.

עינב קאבלה: גיוון תעסוקתי הוא דבר חיובי שמביא לסביבת עבודה יעילה ומפרה והדיון היום, בעקבות בקשתו של חבר הכנסת ג'בארין, יעסוק בעידוד תחום ההייטק בחברה הערבית.

עינב קאבלה: אמנם, הנתונים כפי שיוצגו כאן בהמשך הדיון מראים על מגמה חיובית ושיפור גם במספר השכירים וגם בשיעור הסטודנטים מהאוכלוסייה הערבית במקצועות ההייטק - - -.

עינב קאבלה: עדיין השיעורים הם נמוכים – ונגע בזה חבר הכנסת ג'בארין בפנייתו וגם נשמע את זה היום.

עינב קאבלה: אגיד פה, לפחות מנקודת מבטי: מדאיג אפילו יותר, בעיני, הוא המצב בקרב הנשים הערביות בתעשיית ההייטק ובענפי הלימוד הרלוונטיים וגם בדגש על פערי השכר הקיימים.

עינב קאבלה: ננסה להבין את הסיבות והדרכים להתמודד עם התופעה.

עינב קאבלה: וכמובן נפתח עם חבר הכנסת ג'בארין, בבקשה.

אוסאמה סעדי: רק לפני חבר הכנסת ג'בארין, אני חייב להתוודות לפרוטוקול שיש לי פה ניגוד עניינים מובהק, שיירשם בפרוטוקול.

אוסאמה סעדי: אני גם מוחה בתוקף על זה שחבר הכנסת ג'בארין חצה את הגבול ונכנס לטריטוריה לא שלו.

עינב קאבלה: אתה רוצה להסביר?

אוסאמה סעדי: טריטוריה של משפחת סעדי.

אנטאנס שחאדה: טריטוריה משפחתית.

אוסאמה סעדי: סמי הוא אח שלי.

עינב קאבלה: אתם צריכים לעדכן.

אוסאמה סעדי: אז בשביל שיירשם, אני משאיר לכם את הזירה.

אוסאמה סעדי: יש לי ייצוג פה נאמן פה.

אוסאמה סעדי: אני הולך לוועדת הפנים ואחזור.

עינב קאבלה: בסדר גמור.

היבה יזבק: - - -

אנטאנס שחאדה: אוסאמה, יש לך ייצוג הולם.

יוסף ג'בארין: סמי, גילוי נאות שכולנו חברים שלך.

סונדוס סאלח: זה לא מפריע להישאר איתנו.

סונדוס סאלח: אתה יכול להישאר.

אוסאמה סעדי: אני הולך לוועדת חוקה.

אוסאמה סעדי: אני אחזור.

משה אבוטבול: אוסאמה, עצם העובדה שגילית לנו.

משה אבוטבול: עכשיו אנחנו יודעים איך לעשות ואיך לפעול.

עינב קאבלה: בבקשה, חבר הכנסת ג'בארין.

יוסף ג'בארין: תודה, כבוד היושבת-ראש, זהו דיון מהיר שני אצלך.

עינב קאבלה: נכון, ואני שמחה על כך שאתה - -

יוסף ג'בארין: זה לא קורה הרבה בתקופה יחסית קצרה.

יוסף ג'בארין: אני שמח על ההזדמנות.

יוסף ג'בארין: זה לא מקרי כי אני חושב שהנושאים הללו של מדע וטכנולוגיה וקידום הנושאים הללו בחברה הערבית מעסיק אותי, מעסיק את חברי ברשימה וגם חברי כנסת שהנושא הזה קרוב ללבם.

יוסף ג'בארין: הדיון הזה יכול להיות גם המשך לדיון הקודם – כל מה שכולל את התפתחות התעשייה, הנושאים הטכנולוגיים בתוך החברה הערבית.

יוסף ג'בארין: אני שמח שלנושאים האלה יש לנו גם שותפים בחברה האזרחית הערבית ובקרב ראשי הרשויות המקומיות הערביות.

יוסף ג'בארין: אני יודע שיש גם שותפים בזום שגם יוסיפו לדיון הזה הרבה.

יוסף ג'בארין: אנחנו נשמע אותם בהמשך.

יוסף ג'בארין: פתחת ואמרת – ואנחנו תכף נשמע את הדו"ח של מרכז המחקר והמידע – לגבי תת-הייצוג הקיצוני מאוד של החברה הערבית בתחום ההייטק.

יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על כשני אחוז לעומת 20% שזהו השיעור הכללי של האוכלוסייה הערבית.

יוסף ג'בארין: אז רואים שיש כאן נתון מאוד קיצוני, גם אם לוקחים בחשבון, נגיד, הייצוג של החברה הערבית בשירות המדינה היום הוא בערך 12%.

יוסף ג'בארין: אז רואים את הפערים המשמעותיים מאוד כאן.

יוסף ג'בארין: זו לא רק סוגיה של אחוזים: אחוז אחד זה כמה אלפים.

יוסף ג'בארין: לכן אם נצליח במאמצים הללו להעלות את שיעור העובדים הערבים בהייטק לעוד אחוז אחד או שני אחוזים – זה עוד כמה אלפי אקדמאים ערבים שיכולים להשתלב בתעשיית ההייטק.

יוסף ג'בארין: היבט אחד של הנושא זה הייצוג בתוך חברות הייטק גדולות ומרכזיות בחברה בישראל.

יוסף ג'בארין: זה גם מחייב לראות איך אפשר לעודד קליטה של עובדים ערבים.

יוסף ג'בארין: תכף אולי אתייחס להצעות שאני אציג כאן.

יוסף ג'בארין: אבל זה רק היבט אחד.

יוסף ג'בארין: לדעתי, ההיבט השני הוא איך מחזקים את הנוכחות של תעשיית ההייטק ואת נושא ההייטק בתוך הישובים הערביים.

יוסף ג'בארין: וכאן צר לי לומר: הייתה החלטת ממשלה עוד מאפריל 2018 שקבעה שצריך להקים שני פארקי תעשיה בתוך הישובים הערביים.

יוסף ג'בארין: עד היום כנראה שלא קרה כלום כדי לממש את ההחלטה הזו.

עינב קאבלה: החלטה מס' 3780, וביקשתי ממשרדי הממשלה שיעלו ויתייחסו.

יוסף ג'בארין: בדיוק.

יוסף ג'בארין: כפי שכולם יודעים, יש 15 פארקי תעשייה מחוץ לתל אביב, מחוץ למרכז, שמאפשרים פיתוח התעשייה הזאת, בחיפה, בקיסריה, בבאר שבע.

יוסף ג'בארין: הגיע הזמן, לא רק לדבר על שילוב עובדי הייטק ערבים בחברות הייטק הגדולות, אלא ממש ליצור את מוקדי התעשייה הזו גם בתוך היישובים הערביים.

יוסף ג'בארין: זה ההיבט השני של הסוגיה.

יוסף ג'בארין: אין ספק, ואני נוגע עכשיו גם בהמלצות: לתגבר את הייצוג של העובדים הערבים בחברות כאן.

יוסף ג'בארין: לדעתי, אחת ההמלצות המרכזיות צריכה להיות שהממשלה צריכה להתערב ולממן העסקה של עובדים ערבים, לפחות בשנים הראשונות.

יוסף ג'בארין: אני אומר את זה כי יש בעיה שאין ניסיון לעובדים הערבים הצעירים, החדשים.

עינב קאבלה: אתה מכיר מודל כזה במקום אחר?

יוסף ג'בארין: אני חושב שקיים במקום אחר.

עינב קאבלה: שווה לשמוע.

יוסף ג'בארין: תכף נשמע ממשרדי הממשלה.

יוסף ג'בארין: אני רואה גם את חברי סמי סעדי מצופן שמלווה את הסוגיה יותר מעשור.

יוסף ג'בארין: הוא ירחיב בנקודה הזו – על תפקיד הממשלה במימון או בעידוד העסקה של עובדים ערבים.

יוסף ג'בארין: ההמלצה השנייה שיכולה להשתלב: אין ספק שצריך לעודד בקרב תלמידי התיכון הערבים, למידה של הנושאים שחושפים אותם לתעשיית ההייטק.

יוסף ג'בארין: זה לדעתי נושא שמחייב את משרד החינוך להתייחס אליו.

עינב קאבלה: הם גם יהיו איתנו.

יוסף ג'בארין: הם גם נמצאים.

יוסף ג'בארין: וכמובן, עידוד לימודים באוניברסיטה: להמשיך ללימודים של מדעי המחשב.

יוסף ג'בארין: באופן כללי, לדעתי, קיים מחסור בולט מאוד בקרב האוכלוסייה הערבית בנגב.

יוסף ג'בארין: זה גם נושא שצריך להתייחס אליו, וזה קשור בזה.

יוסף ג'בארין: אם יהיו פרויקטים של משרד החינוך שיחשפו את תלמידי התיכון לתעשיית ההייטק, לפרויקטים בתחום הזה, אין ספק שזה יכול לעודד אותם גם להשתלב בתעשייה הזו.

יוסף ג'בארין: הנקודה האחרונה: צריך לראות איך מיישמים את החלטת הממשלה.

יוסף ג'בארין: בלי להקים פארקי תעשייה מרכזיים שיהוו מוקד לאותם צעירים שלא יצטרכו לנסוע וכדומה, קשה לראות איך אפשר להתקדם באופן משמעותי.

יוסף ג'בארין: לכן אין ספק שנקודה מרכזית כאן היא הבטחת הקמתם של אותם פארקי הייטק שהממשלה כבר החליטה לעשותם ובינתיים, כנראה, שלא נעשה כלום עד כה.

עינב קאבלה: בהחלט נדרוש לשמוע מה קורה עם זה בהמשך.

עינב קאבלה: מישהו מחברי הכנסת רוצה להתייחס עכשיו או אחרי הצגת הדברים?

רם בן ברק: אני מעוניין עכשיו.

עינב קאבלה: אוקיי.

עינב קאבלה: אז נתחיל לפי הסדר.

עינב קאבלה: חברת הכנסת היבה יזבק, בבקשה.

היבה יזבק: תודה רבה.

היבה יזבק: קודם כל, אני מברכת את חברנו, חבר הכנסת יוסף ג'בארין על היוזמה לדיון החשוב הזה.

היבה יזבק: אכן יש החלטה ויש תוכנית ממשלתית.

היבה יזבק: אבל עצם זה שהיא לא מיושמת היא משאירה אותנו עם מצב ששלושה אחוזים מהמועסקים בהייטק הם ערבים.

היבה יזבק: זאת אומרת רק כ-8,000 עובדים בהייטק הם ערבים.

היבה יזבק: הנתון שמדליק אור אדום הוא הנתון שנוגע גם לנשים הערביות בכלל.

היבה יזבק: אנחנו מדברים על 0.1%.

עינב קאבלה: אגב, בחוסר קורלציה למצב בחינוך.

היבה יזבק: זה ברור, ויש הרבה סיבות לכך.

היבה יזבק: אם יהיה זמן אנחנו גם נתייחס לזה.

היבה יזבק: אבל זה נתון שלצד התוכנית הממשלתית הקיימת שהיא צריכה לא רק יישום, אלא גם פיתוח, צריך לשים את הדגש על פיתוח מיוחד, תוכנית מיוחדת לשילוב נשים ערביות במקצועות הייטק.

היבה יזבק: זה נתון שאי אפשר לעבור עליו לסדר היום.

היבה יזבק: למרות שהנתון הכולל של כ-3% מהמועסקים בהייטק הם ערבים הוא בכלל נתון מצמרר.

היבה יזבק: אנחנו יודעים שאחת הסיבות העיקריות לאי ההשתלבות של הצעירים הערבים בענף הייטק היא משום שהזכאות לבגרות במקצועות כמו פיזיקה, מתמטיקה ומדעים – אנחנו מדברים על כ-7% מהתלמידים הערבים שמסיימים עם בגרות בפיזיקה ובמתמטיקה.

נעם בוטוש: חמש יחידות.

היבה יזבק: כן – חמש יחידות.

היבה יזבק: זה אחד העניינים שצריך לשים עליהם את הדגש.

היבה יזבק: ונדרשת גם השקעה בעניין של הבגרויות וגם בעניין של ההכשרה המדעית.

היבה יזבק: ואני מסכימה עם מה שאמר חברנו, חבר הכנסת ג'בארין, בעניין של היישום ופיתוח פארקי הייטק.

היבה יזבק: זה חשוב מאוד.

היבה יזבק: אנחנו יודעים שאזורי התעשייה והייטק נמצאים במרכז ופחות בצפון – זה עוד פן שצריך להתייחס אליו, ואולי נפתח את זה בהמשך הדיון.

היבה יזבק: אבל אני אשמח לשמוע התייחסות מהרשויות ומהגורמים הממשלתיים בקשר לפיתוח התוכנית, ובמיוחד גם בקרב הנשים הערביות.

היבה יזבק: תודה.

עינב קאבלה: תודה לך.

עינב קאבלה: חבר הכנסת אנטאנס שחאדה, בבקשה.

אנטאנס שחאדה: צוהריים טובים, אני מודה לכם ומודה ליוסף על שהציע ויזם את הנושא הזה.

אנטאנס שחאדה: הנושא הוא חשוב מאוד – הרקע שאנחנו מדברים עליו – פיתוח כלכלי.

אנטאנס שחאדה: אי אפשר לדבר על פיתוח כלכלי בלי לדבר על פיתוח הייטק בחברה הערבית, בעולם הגלובאלי, בכלכלה הגלובאלית או בשינויים שעברה הכלכלה בישראל.

אנטאנס שחאדה: זה מנוע צמיחה, מנוע העסקה ומנוע לשינוי כלכלי-חברתי מרכזי בכלכלת ישראל.

אנטאנס שחאדה: לכן אחד הגורמים לפערים הכלכליים נובע מכך שהאוכלוסייה הערבית אינה נמצאת בצורה נאותה בענף הייטק.

אנטאנס שחאדה: יש דרישה לעובדים בענף הייטק, יש דרישה לכוח-אדם, אבל אין היצע מספק באוכלוסייה הערבית כי צריך לבנות היצע של כוח עבודה.

אנטאנס שחאדה: ועל זה אנחנו צריכים לעבוד ביחד.

אנטאנס שחאדה: בניית היצע כוח עבודה מתחיל בבתי הספר הטכנולוגיים.

אנטאנס שחאדה: אין כמעט בתי ספר טכנולוגים נאותים להכנת תלמידים ערבים ללימודי טכנולוגיה באוניברסיטאות.

אנטאנס שחאדה: בטכניון יש ייצוג יפה מאוד לסטודנטים הערבים ולסטודנטיות ערביות.

אנטאנס שחאדה: עכשיו צריך לדחוף את המגמה הזו יותר.

אנטאנס שחאדה: ולהתחיל כבר בשלב בית הספר, לימוד באוניברסיטה וכמובן להעביר או לעודד חברות הייטק לעבור לישובים ערביים.

אנטאנס שחאדה: לזה צריך פארקי תעשייה מיוחדים, תשתית נאותה, מבנים נאותים.

אנטאנס שחאדה: יש ניסיון יפה בנצרת, אבל אני לא מכיר את המספרים על הפארק של סטף ורטהיימר בנצרת.

אנטאנס שחאדה: אתם בטח תציגו, יש לכם הנתונים.

אנטאנס שחאדה: אבל צריך לפתח עוד יוזמות כאלו בישובים אחרים.

אנטאנס שחאדה: זה גם כן מנוע צמיחה או מנוע הכנסה יפה מאוד לרשויות המקומיות.

אנטאנס שחאדה: כאשר יש לך פארק תעשיה, יש תשלומי מיסים, תשלומי ארנונה.

אנטאנס שחאדה: וזה גם ייצור מקומות עבודה במעגל השני, כי התעשייה הזו היא צרכנית ויש לה הכנסה יפה מאוד והיא כך מייצרת מקומות עבודה בכלכלה המסורתית, לא רק בכלכלת הייטק.

אנטאנס שחאדה: אנחנו נשמח לשמוע את כל הנתונים ונקווה שיהיו הצעות קונקרטיות לשינוי ושיפור המצב.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה.

עינב קאבלה: תודה, חברת הכנסת סונודס סאלח שגם מגיעה מהתחום כיזמת.

סונדוס סאלח: תודה, נכון.

סונדוס סאלח: דיברנו על זה לפני כחודש, גם אני ביקשתי את הדיון הזה.

סונדוס סאלח: תודה רבה לחבר הכנסת ד"ר יוסף ג'בארין.

סונדוס סאלח: אין ספק שזה אחד הנושאים שמדאיגים אותי באופן אישי.

סונדוס סאלח: תת הייצוג של החברה הערבית בכלל ושל הנשים הערביות בפרט הוא מאוד מדאיג.

סונדוס סאלח: אני יכולה לספר על זה גם כחוקרת בתחום ההייטק במשך שמונה שנים עד לפני כניסתי לכנסת.

סונדוס סאלח: אני יודעת איזה מכשולים רבים ומאתגרים עומדים בפני היזם הערבי.

סונדוס סאלח: גם כן אחרי שהוא מסיים את ההכשרה המקצועית שלו כדי להתחיל מיזם או סטארט אפ.

סונדוס סאלח: זה תחום מלא מוקשים ואתגרים.

סונדוס סאלח: בתואר השני שלי חקרתי את התופעה ובדקתי מה הם במיוחד החסמים הפוליטיים והחברתיים העומדים בפני נשים.

סונדוס סאלח: השתתפו במחקר מעל ל-180 סטודנטיות שעונות על הדרישות של האוניברסיטה לקבלה למדעים מדויקים והנדסה, ובכל זאת הן לא בחרו את הנושאים האלה.

סונדוס סאלח: זה מכמה סיבות: יש הדברים שקשורים לחברה הערבית, בואו לא נשלה את עצמנו; יש דברים שקשורים לנו, לאיזה נושאים אנחנו מפנים את הכיוון שלנו: רפואה, הוראה, התחום החברתי וכולי.

סונדוס סאלח: ויש הרבה קשר גם לתחום הפוליטי.

סונדוס סאלח: יותר מ-60% מהנשים נמצאות בצפון – מעטות חברות ההייטק שנמצאות בצפון.

סונדוס סאלח: המרחב הגיאוגרפי, הנסיעות, אופן העבודה עצמה, לנשים ערביות הוא נחשב כאתגר בפני עצמו.

סונדוס סאלח: החלטות הממשלה לא מיושמות.

סונדוס סאלח: אין החלטות ממשלה.

סונדוס סאלח: זה דבר שקשור ברמת החינוך וההסברה החל מגיל יסודי בבית הספר, הנגישות לנושאים אלו.

סונדוס סאלח: החומרים שמפרסם משרד המדע הם בשפה העברית והם יותר מופנים לתלמידים, לסטודנטים ולבוגרים היהודים יותר מאשר לתלמידים בחברה הערבית.

סונדוס סאלח: יש שימוש יתר בתמונות של גברים בשלטי חוצות כאשר מדברים על הייטק.

סונדוס סאלח: לדוגמה: אחד עומד ועושה טאץ' לשמיים, נעשה יותר שימוש בתמונות שבהם מופיעים גברים עם משקפיים יותר מאשר תמונות של נשים.

עינב קאבלה: אני רק אגיד שהיא הסתכלה עליך.

אנטאנס שחאדה: משקפיים זה משותף לכולם.

סונדוס סאלח: הגישה של החינוך, ההסברה והחומרים מונגשים יותר ברמה הראשונה לחברה היהודית וברמה השנייה לגברים יותר מנשים – זאת אחת מהבעיות.

סונדוס סאלח: המרחק הגיאוגרפי ואי קיומן של חברות הייטק בתוך החברה הערבית.

סונדוס סאלח: אני כאן לא כדי לשמוע על עוד תוכנית, אלא על איך מיישמים בפועל בעידן הטכנולוגי עכשיו ולנוכח המשבר שמחייב אותנו לעבוד מרחוק, ללמוד מרחוק.

סונדוס סאלח: זאת הזדמנות לשלב יותר נשים וגם יותר נשים מהפריפריה.

סונדוס סאלח: אם יתאפשר לנו לעבוד כמהנדסות תוכנה מהבית – כאישה מהצפון אוכל לעבוד בחברה שנמצאת במרכז.

סונדוס סאלח: תודה רבה על הדיון.

אנטאנס שחאדה: אם יותר לי כבוד היושבת-ראש, הערה לגבי השתתפות הממשלה בהעסקה: אני חושב שיש תוכנית מיוחדת במשרד הכלכלה, ברשות החדשנות.

אנטאנס שחאדה: אם הם איתנו משרד הכלכלה - - -

עינב קאבלה: יש החלטת ממשלה גם בנושא הזה וביקשתי שיהיו איתנו כדי לתת התייחסות מה קורה איתה.

עינב קאבלה: חבר הכנסת אבוטבול ולאחר מכן חבר הכנסת רם בן ברק, בבקשה.

משה אבוטבול: קודם כל, אני מברך על הדיון הזה, כמו דיונים אחרים שמתקיימים פה בוועדה.

משה אבוטבול: אני חושב שיש קו מקביל מאוד גדול בין האוכלוסייה הערבית בארץ לבין האוכלוסייה החרדית בתחומים האלה של הלמידה, של הרצון להשתלב בשוק העבודה.

משה אבוטבול: אבל גם, לצערנו, בחסמים: של ידיעת השפה הזרה, של נושאים של לימודים מקדמיים – תיכוניים או לפעמים אוניברסיטאיים וכל מיני דברים אחרים.

משה אבוטבול: לכן אני חושב שהדיון הזה בעצם כשהוא נפתר יש מגמה למדינה.

משה אבוטבול: אומרים כל הזמן, שרוצים לראות בחברה הישראלית ובמשרדי הממשלה מכל גווני האוכלוסייה – גם מהאוכלוסייה ערבית, גם אוכלוסייה חרדית.

משה אבוטבול: אבל כשמגיעים לדוחות, פשוט עצוב לראות את זה.

משה אבוטבול: הדו"חות שאפילו אחוז אחד או שני אחוזים רק נקלטים מתוך אותן חברות שרוצים לקדם ורוצים לעזור להם כמו אוכלוסיות אחרות של הקהילה האתיופית, כמו קהילות אחרות שרוצים לראות אותם חלק אינטגרלי מתוך העשייה.

משה אבוטבול: לכן, עינב, כיושבת-ראש הוועדה, את חייבת, כמו שאומרים מעבר לדיונים האלה לעשות גם צעדים אקטיביים ולזמן את אותם אנשים שאמורים לשלוט על ההון האנושי בתוך משרדי הממשלה, ולחייב אותם שמהאוכלוסייה הערבית, החרדית, האתיופית - אוכלוסיות הקצה האלה שיכולות לתרום את חלקן.

משה אבוטבול: אני אומר שהרבה דברים יכולים להיפתר.

משה אבוטבול: ואני אומר את זה דווקא פה לחברי, חברי הכנסת מהרשימה המשותפת:

משה אבוטבול: אנחנו מדברים כל הזמן על הנושא של עידן השלום, עידן השלום.

משה אבוטבול: השלום יבוא על ידי תעסוקה, על ידי דברים חיובים כאלה.

אנטאנס שחאדה: השלום יבוא על-ידי שלום.

משה אבוטבול: אם אנחנו נמצא, ולא רק שלום תמורת שלום, גם עבודה תמורת שלום אנחנו נמצא פה את הצעירים שיהיו מועסקים בצורה מלאה בכל מיני מקומות.

משה אבוטבול: קודם כל זה ייתן להם את הנאמנות ואת הביטחון העצמי שהמדינה אוהבת אותם ורוצה בהם.

משה אבוטבול: דבר שני, זה גם כן ייתן להם תעסוקה.

משה אבוטבול: אבל ברגע שאין תעסוקה, מגיעים אחרי זה לתופעות שליליות כאלה ואחרות.

משה אבוטבול: לכן אני חושב שהמדינה צריכה לאמץ כל מודל, כל דבר שיגיע, כל תוכנית, לפי האוכלוסייה, לקחת את זה בעשר אצבעות, לאמץ את זה ולפשט, לפשט כל מיני דברים.

משה אבוטבול: אל תנסו – עכשיו כאלה שבגיל 40 בגלל שהוא לא יודע אנגלית מצוין אז הוא יהיה מוקדן בסלקום.

משה אבוטבול: זו לא בדיוק הנקודה.

משה אבוטבול: יש הרבה שיש להם מוחות טובים, שאפשר להתאמץ ולקחת אותם עם תוכנית קצרה ולתת להם אפשרות להשתלב בשוק העבודה גם במגזר הערבי, שעכשיו דנים לגביו, ולא פחות גם במגזר החרדי.

משה אבוטבול: אחד שיודע דף גמרא בעל פה ומפרשים וראשונים ואחרונים – "קטן עליו" הנושא של ההייטק.

משה אבוטבול: תודה רבה.

עינב קאבלה: תודה לך חבר הכנסת אבוטבול, חבר הכנסת רם בן ברק, בבקשה.

רם בן ברק: צוהריים טובים, תודה רבה גברתי היושבת-ראש על הדיון, ותודה רבה ליוזם הדיון.

רם בן ברק: לדעתי, השתלבות של החברה הערבית בחברה הישראלית היהודית חשובה מעין כמוה, ושכל שר במשרדו צריך לעשות את המרב על מנת שזה יקרה בתחום שהוא אחראי עליו.

רם בן ברק: זאת ההזדמנות לברך את שר המדע יזהר שי, על זה שמינה יועץ לחברה הערבית, לראות איך אפשר לקדם את הנושאים האלה בחברה הערבית.

רם בן ברק: צריך לעשות בתהליך הזה של שילוב החברה הערבית בהייטק מהלכים אגרסיביים כדי שזה יקרה.

רם בן ברק: בואו לא נשלה את עצמנו.

רם בן ברק: אם מחר בבוקר חברת הייטק גדולה בהרצליה, בחיפה, או ביוקנעם תפתח מכרז למשרה ויבוא לשם בחור שקוראים לו מוישה ויבוא בחור שקוראים לו מוחמד הסיכוי של מוישה להתקבל בלי שום קשר לכישורים הוא גבוה יותר מאשר של מוחמד.

רם בן ברק: זאת המציאות שבה אנו חיים בה, ואת המציאות הזו אנחנו צריכים לשנות.

רם בן ברק: זאת אחריות שלנו כממשלה, כחברי כנסת לשנות את המציאות הזאת.

רם בן ברק: אני מציע לעשות את זה בצורה שמתמרצת את המעסיקים לקבל אנשים מהחברה הערבית לעבודה, לא בגלל שהם פחות טובים, ובתקופת ניסיון.

רם בן ברק: ההצעה שאני ניסיתי לקדם ועדיין מנסה לקדם, זה שכל מעסיק בהייטק שקולט עובד מהחברה הערבית, בשלושה-ארבעה חודשים הראשונים – המדינה תשתתף איתו בשכר.

רם בן ברק: תשתתף איתו ב-30%, 40% מהשכר.

רם בן ברק: אם אחרי ארבעה חודשים העובד לא טוב, שיפטר אותו, אין שום בעיה.

רם בן ברק: אבל אם העובד טוב ואני מניח שרובם יהיו טובים, אז הוא ישאיר אותו.

רם בן ברק: הדבר הזה יהווה תמריץ לא רק לאותו עובד שיתפרנס, אלא גם לבני הכפר שלו שרואים.

רם בן ברק: הרי מה הבעיה?

רם בן ברק: חלק גדול מהחברה הערבית כבר התייאש, לא ניגשים למכרזים, הם יודעים שהם לא יתקבלו אותם.

רם בן ברק: ברגע שהדבר הזה יפתח, זה גם יעודד אנשים צעירים ללכת ללמוד טכנולוגיה, זה יעודד אנשים צעירים לגשת למכרזים.

רם בן ברק: אנחנו חייבים את השילוב הזה.

רם בן ברק: זה טוב לחברה הערבית, זה טוב לחברה היהודית, זה טוב לנו כישראלים כולנו.

רם בן ברק: צריך להשקיע בעניין הזה, וצריך להשקיע בזה גם מאמצים.

רם בן ברק: זאת השקעה שתחזיר את עצמה מהר מאוד.

עינב קאבלה: תודה רבה, חבר הכנסת בן ברק.

משה אבוטבול: חבר הכנסת בן-ברק, אולי בגלל שאתה יכול להיות בהנהגת המפלגה שלך בעתיד, אולי תאמר איזו מילה ככה גם לגבי המגזר החרדי, תוכל להוסיף?

רם בן ברק: אם היינו מדברים על המגזר החרדי הייתי אומר את אותו דבר - - -

משה אבוטבול: אבל גלישה קטנה.

עינב קאבלה: חבר הכנסת אבוטבול, אנחנו ערכנו דיון בעקבות - - -

משה אבוטבול: לא היה.

עינב קאבלה: אז מה?

עינב קאבלה: אבל היה פה דיון שהציעה אותו חבר הכנסת משה ארבל ואני מציעה - - -

משה אבוטבול: - - -

רם בן ברק: אם גברתי תרשה לי, אוסיף עוד שני משפטים.

עינב קאבלה: בבקשה, אני רק מבקשת מכולם שנקיים דיון ענייני ולא אחר.

עינב קאבלה: בסדר?

רם בן ברק: אם יורשה להוסיף עוד שני משפטים, אז אני מקבל את ההערה.

רם בן ברק: בהחלט יש חשיבות גדולה גם לשלב את המגזר החרדי.

רם בן ברק: למגזר החרדי יש בעיה פחותה בקבלה לעבודה על רקע אתני.

רם בן ברק: המגזר הערבי, עם כל הכבוד, עדיין, לצערי הרב, יותר קשה לו להתקבל לחברות ישראליות.

רם בן ברק: אבל בהחלט המגזר החרדי, חייבים לשלב אותו בעבודה ולעשות מאמצים, ואפשר אפילו לעשות את אותו מודל מבחינתי.

משה אבוטבול: מצוין, תודה רבה.

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: אנחנו נתחיל לקבל נתונים ולהציג את המידע.

עינב קאבלה: יתחיל מר נעם בוטוש ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, בבקשה.

נעם בוטוש: תודה, צוהריים טובים.

נעם בוטוש: במסמך שלנו הבאנו באופן כללי נתוני תעסוקה ושכר בחברה הערבית, ואתמקד בנקודות העיקריות בנוגע לענף הייטק.

נעם בוטוש: כמו שגם הזכירו פה, ראינו שבשנת 2018 היו כ-6,400 שכירים ערבים בהייטק לעומת כ-2,200 בשנת 2012.

נעם בוטוש: כלומר יש פה איזושהי מגמת שיפור בשנים האחרונות.

נעם בוטוש: זה גידול של 190%.

נעם בוטוש: הגידול היה מעבר לגידול של מספר השכירים בהייטק, כלומר, משקלם בסך השכירים בהייטק עלה מ-1% בשנת 2012 ל-2.1% בשנת 2018.

נעם בוטוש: כפי שכבר ציין זאת חבר הכנסת ג'בארין, זה עדיין משקל נמוך מתוך סך השכירים הערבים במשק שעומד על כ-14%.

נעם בוטוש: לכן יש פה עדיין פוטנציאל גדול מאוד של גידול במספר המועסקים.

נעם בוטוש: נתון מעניין נוסף הוא מספר הסטודנטים במקצועות ההייטק מהאוכלוסייה הערבית.

יוסף ג'בארין: 14% זה הנתון של השכירים הערבים בכל המשק?

נעם בוטוש: כן, במשק.

נעם בוטוש: לגבי מספר הסטודנטים מהאוכלוסייה הערבית, גם ראינו שיש מגמת שיפור: מכ-1,850 סטודנטים בשנת 2012 ל-3,800 ב-2018 - שיעור גידול של 104%.

יוסף ג'בארין: באיזה מקצועות?

נעם בוטוש: מקצועות שמוגדרים הייטק הם מתמטיקה, מדעי מחשב, הנדסת חשמל, הנדסת מערכות וכהנה.

נעם בוטוש: יש רשימה מסוימת של מה שמוגדר הייטק.

נעם בוטוש: אלה נתוני הות"ת במשרד החינוך.

נעם בוטוש: גם פה היה גידול במשקל, כלומר, אם בשנת 2012 הסטודנטים הערבים היו 7.6% מסך הסטודנטים במקצועות הייטק, זה עלה ל-12.1% בשנת 2018.

נעם בוטוש: עדיין רואים שיש פער בין השיעור של הסטודנטים מכלל הסטודנטים לשיעור השכירים הערבים.

נעם בוטוש: שתי נקודות מעניינות בהקשר של הפער הזה.

נעם בוטוש: נקודה ראשונה: היה מחקר של הכלכלן הראשי באוצר שבדק את הנושא, וראו במחקר שיש פער באחוזי הנשירה: בקרב הסטודנטים היהודים שלמדו מקצועות הייטק שיעור הנשירה היה 31%, כלומר לא סיימו את התואר, לעומת 49% מהסטודנטים הערבים.

נעם בוטוש: נקודה נוספת הקשורה להשתלבות בתעשייה זה מנתוני הלמ"ס: כ-76% מבוגרי מקצועות הייטק היהודים השתלבו בתעשייה לעומת 54.7% מהחברה הערבית.

נעם בוטוש: כלומר יש פער גם במספר המסיימים וגם במי שמשתלב בתעשייה.

נעם בוטוש: על פי המחקר של הכלכלן הראשי, יש כמה סיבות שגם הועלו פה, סיבות אפשריות: הפערים בשיעורי זכאות לבגרות ובבחינה הפסיכומטרית; פערים בשפות, בידיעת השפות אנגלית ועברית; ניסיון קודם שיש לחלק מהסטודנטים, אם זה בין השאר גם במסגרת השירות הצבאי; המיקום הגיאוגרפי - הזכרנו גם את החלטת הממשלה של הקמת מבני הייטק שזו גם יכולה להיות סיבה משמעותית.

נעם בוטוש: סיבה מרכזית שמציינים במחקר היא שיטת הגיוס בהייטק - הנושא של חבר מביא חבר.

נעם בוטוש: זאת שיטה שמבוססת על קשרים והיכרות מוקדמת שיכול להיות שבחברה הערבית היא פחות קיימת ואולי זאת נקודה שאפשר לחשוב - - -

סונדוס סאלח: כי החבר הראשון הוא בדרך כלל יהודי, אז הוא מביא עוד חבר יהודי.

אנטאנס שחאדה: היזם.

נעם בוטוש: זה מתבסס על איזשהו כיוון - - -

סונדוס סאלח: היזם, ה- door to door , שם הוא ממשיך להגדיל את מי שנמצאים בהתחלה.

נעם בוטוש: בדיוק.

נעם בוטוש: אני חושב שכדאי בדיון להתייחס לסיבות האלה ואיך אפשר לפתור אותם.

אנטאנס שחאדה: יש נתונים על הגירה?

אנטאנס שחאדה: אתה יודע כמה יש מהאוכלוסייה הערבית ב-Silicon Valley בארצות הברית ובמשרות בכירות בחברות טכנולוגיה ענקיות בעולם?

נעם בוטוש: אין לי נתונים.

יוסף ג'בארין: זה נושא חשוב מאוד.

יוסף ג'בארין: אם אני לא טועה, נתקלתי במאות.

אנטאנס שחאדה: אח שלו ב"אפל".

עינב קאבלה: כאלה שמסיימים פה את הלימודים או שלומדים בחוץ?

יוסף ג'בארין: גם כאלה שלומדים בארץ או שמסיימים שם ובאים ולא מוצאים את עצמם ואז נאלצים לנסוע.

יוסף ג'בארין: יכול להיות שלצופן יש הנתונים.

יוסף ג'בארין: רק אומר לגבי ההערה של נעם: חבר מביא חבר.

יוסף ג'בארין: הרבה מחקרים מראים שדווקא כאן שזה לכאורה לא אפליה מכוונת ולא מטעמים גזעניים, אלא פשוט יש כאן אפליה חברתית.

יוסף ג'בארין: קשרים חברתיים שמישהו מביא את הידידים שלו, את האנשים שהוא מכיר, ואז זה משאיר את הקבוצות המוחלשות, את הקבוצות בפריפריה מחוץ למעגל הזה.

יוסף ג'בארין: לכן "חבר מביא חבר" רק מעמיק את ההדרה.

עינב קאבלה: צריך לעשות כמה דברים: קודם כל שתהיה שיטה חוץ מחבר מביא חבר בגלל הסיבות האלה.

עינב קאבלה: זאת גם הזדמנות טובה גם להגדיל את מעגל החברים של כל אדם כדי שיהיו לו חברים לא רק יהודים.

עינב קאבלה: אתה אומר את זה ו - - -

יוסף ג'בארין: זאת גם אחת ההמלצות.

רם בן ברק: חלק גדול מחברות ההייטק בארץ בנויות, צריך להגיד, על המעגלים הצבאיים.

עינב קאבלה: של 8200.

עינב קאבלה: ברור.

רם בן ברק: אפשר להתגייס ואז הכול יהיה בסדר.

רם בן ברק: על הדרך נוכל לפתור גם את הבעיה הזו.

אנטאנס שחאדה: או.

אנטאנס שחאדה: זאת הבעיה.

עינב קאבלה: או להרחיב.

עינב קאבלה: אתה יודע, כששואלים בן אדם מי החברים שלך או מי אתה מכיר בתחומים האלה, אז זה לא יהיה רק המובן מאליו.

אנטאנס שחאדה: גם אוכלוסיות שמתגייסות – לא ראינו שהן משתלבות בהייטק או בתעשייה או בכלכלה.

אנטאנס שחאדה: כמו האוכלוסייה הדרוזית - לא משתלבות בכלכלה המודרנית.

יוסף ג'בארין: זאת סיבה לא רק ייחודית לישראל.

יוסף ג'בארין: גם במחקרים על אפליה נגד אפרו-אמריקאים בארה"ב.

יוסף ג'בארין: הסיבה של חבר מביא חבר מועלית, זוהי אחת הסיבות.

יוסף ג'בארין: אנשים פוגשים אחד את השני באירועים חברתיים, בחתונות, בנשף וכדומה ואם קבוצות המיעוט לא שותפות לזה, אז הם נשארות גם מחוץ למעגל החברתי שיכול גם לפתוח דלתות בפניהן.

רם בן ברק: בגלל זה תמריצים יכולים לפתוח את הדלת הראשונה לפחות.

רם בן ברק: ואחרי זה הכול יסתדר.

יוסף ג'בארין: כן.

יוסף ג'בארין: שמתי לב, למשל, אחת ההמלצות של המחקר וגם של צופן, שחיזוק הקשרים החברתיים בין יהודים לערבים, דווקא בתחומים הללו זה יכול גם לפתוח.

עינב קאבלה: זה מה שאני אומרת, יש פה גם הסקת מסקנות חברתית לכל אחד ואחד מהאנשים.

עינב קאבלה: אני אומרת את זה כלפי עצמי וכלפי כל אחד אחר.

עינב קאבלה: אתה מסתכל על דברים אחרים אבל קודם תסתכל אצל עצמך מי החברים שלך ולמה אולי הם רק מסוג מסוים או ממוצא מסוים, לא משנה, זה יכול לבוא בכל מיני היבטים.

עינב קאבלה: זה היה ככה המלצה לכולנו לקראת השנה חדשה.

עינב קאבלה: נעם, יש עוד משהו שרצית להוסיף?

נעם בוטוש: אלה הנקודות העיקריות.

נעם בוטוש: כמו שכבר אמרו פה, לשילוב בהייטק יש לו חשיבות גדולה מאוד לכלכלה.

נעם בוטוש: השכר יותר מפי שניים מהשכר הממוצע, פריון מאוד גבוה בענף הזה ולכן החשיבות הגדולה.

עינב קאבלה: תודה רבה לנעם בוטוש.

סונדוס סאלח: אפשר שאלה לנעם?

עינב קאבלה: אפשר.

סונדוס סאלח: התמקדתם רק בבוגרים של התחומים?

סונדוס סאלח: הנתונים התמקדו בסטודנטים שלמדו בתחומי הייטק?

סונדוס סאלח: אוכלוסיית המחקר – האם היא סטודנטים או בוגרים?

נעם בוטוש: יש פה מספר נתונים.

נעם בוטוש: יש נתונים על השכירים, זה ממקור אחד, ויש את מספר הסטודנטים ממשרד החינוך.

נעם בוטוש: יש פה שילוב של כמה נתונים.

סונדוס סאלח: אוקיי.

סונדוס סאלח: תודה.

עינב קאבלה: נעבור להצגה של צופן-מרכזי טכנולוגיה עילית.

עינב קאבלה: מייסד ומנכ"ל משותף נמצא פה, רו"ח סמי סעדי, שלמדנו עוד דבר עליו בפתח הדיון, אבל זה רק לזכותך.

עינב קאבלה: זה בסדר.

סמי סעדי: מודה באשמה, חיובי.

עינב קאבלה: בבקשה, אדוני.

סמי סעדי: קודם כל תודה, ותודה לד"ר יוסף ג'בארין ולחברי הכנסת הנכבדים שנמצאים איתנו בדיון.

סמי סעדי: אגיד בתחילת דבריי שצופן הוא ארגון של ערבים ויהודים שבא לשלב את החברה הערבית בתעשיית ההייטק ולבנות תעשיית הייטק בתוך החברה הערבית.

סמי סעדי: זה החזון.

סמי סעדי: זאת האסטרטגיה של צופן מאז שהתחלנו.

סמי סעדי: כך אנחנו פועלים.

עינב קאבלה: איך אומרים צופן בערבית?

סמי סעדי: צופן זה צופן, זה קוד.

משה אבוטבול: זה לא המילה סוד בערבית?

סונדוס סאלח: לא.

סמי סעדי: הדיון כאן הוא לא רק על השילוב בחברה הערבית ואיך אנחנו מגדילים את מספר המהנדסים שעובדים בתוך התעשייה הזו, אלא גם איך אנחנו בונים את התעשייה הזו בתוך החברה הערבית.

סמי סעדי: בכמה שניות על הנושא של חבר מביא חבר.

סמי סעדי: איך אפשר לייצר חבר מביא חבר אם אנחנו לא מייצרים את קהילת הייטק?

סמי סעדי: איך אנחנו מייצרים את החבר מביא חבר, אם לא מגדילים את מספר המהנדסים?

סמי סעדי: איך אנחנו מייצרים את הסטרטאפים, לא נגעתם בנושא של סטארט אפים ויזמות, אם אנחנו לא מייצרים את הקהילה ואת אלפי המהנדסים?

סמי סעדי: איך אנחנו נייצר את סטארט אפים ואת ה- ecosystem לבניית ההייטק בתוך החברה הערבית?

סמי סעדי: חשוב להדגיש: זה הייטק בתוך החברה הערבית, זה יהודים וערבים שעובדים בתוך מרכזי החברה הערבית.

סמי סעדי: חשוב לי מאוד להדגיש: זה לא הייטק ערבי וזה לא רק מהנדסים ערבים.

סמי סעדי: האג'נדה והאסטרטגיה היא לבנות שלושה מרכזי הייטק בתוך החברה הערבית.

סמי סעדי: זה התחיל בנצרת, עכשיו בכפר קאסם וגם ימשך לנגב.

סמי סעדי: אתחיל בנתונים, על מנת לעשות את זה קצר בחמש-שש דקות כפי שהתבקשתי.

סמי סעדי: אעבור ישר לשקף שמונה, ברשותך.

סמי סעדי: מבחינת המחקר, מבחינת הסטטיסטיקות שלנו, אנחנו יכולים להגיד שהתחלנו ב-2008.

סמי סעדי: לפי הסטטיסטיקות שאנחנו אספנו מהשטח, היו 350 עד 400 מהנדסים בתוך החברה הערבית שעבדו שבתוך תעשיית הייטק.

סמי סעדי: היום אנחנו מדברים על יותר מ-8,600 מהנדסים שעובדים בתוך התעשייה הזו.

סמי סעדי: אנחנו מדברים על מהנדסים לא מכלל המועסקים בהייטק, אנחנו מדברים על מהנדסים, מהנדסי פיתוח, שעובדים במשרות פיתוח.

סמי סעדי: יש את כלל העובדים בתעשיית הייטק ויש שעובדים במשרות פיתוח.

סמי סעדי: אנחנו מדברים על כ- 150,000 עד 160,000 מהנדסים במדינת ישראל.

סמי סעדי: אז צריך לקחת את האחוז של 8,000 – 8,500, 8,600 מתוך ה-150,000 האלה.

סמי סעדי: אם אנחנו מדברים על נצרת, אז בנצרת היום יש יותר מ-1,300 מהנדסים שעובדים בתוך התעשייה הזו.

סמי סעדי: כשהתחלנו היו כ-30, 40 מהנדסים.

סמי סעדי: אנחנו מדברים על התחלה, על להביא גם את הצד של ההון האנושי וזה חשוב מאוד.

סמי סעדי: ויש מספר שכול הזמן, אפילו כשאני מדבר עליו אני נדהם, זה המספר של הרשות לחדשנות ושל משרד הכלכלה: מ-1984 עד 2014, 30 שנה, סך הכול בוגרים בתחומי ההייטק מהחברה הערבית היו 1,584.

סמי סעדי: במשך 30 שנה היו רק כ-1,600 בוגרים מהתחום הזה.

עינב קאבלה: בוגרים של מה?

סמי סעדי: בוגרים של מקצועות ההייטק.

אנטאנס שחאדה: בוגרי אוניברסיטאות.

סמי סעדי: יש את חמשת מקצועות ההייטק המוגדרים על ידי המל"ג.

סמי סעדי: אנחנו מדברים על המקצועות האלה.

סמי סעדי: רק 1,584, היום, אלה שסיימו ב-2019, אנחנו מדברים על 5,600 סטודנטים ערבים שלומדים את המקצועות האלה.

עינב קאבלה: ספירה עד 2019, אבל ממתי הם לומדים?

סמי סעדי: לא.

סמי סעדי: זה אלה שלומדים משנה א' עד שנה ג' בשנת 2019, אוקיי.

סמי סעדי: בשנה האקדמית הקודמת.

סונדוס סאלח: סמי, איפה הם לומדים?

סמי סעדי: רובם לומדים בטכניון, באוניברסיטת חיפה, במכללות כמו אורט בראודה כמו סמי שמעון.

סונדוס סאלח: אתה מדבר על הארץ.

סמי סעדי: אני מדבר על הארץ.

סמי סעדי: עכשיו, למה גם כן חשוב מאוד להדגיש ואני נכנס עכשיו לפעולות.

סמי סעדי: מה דרוש?

סמי סעדי: דרושות פעולות ופרויקטים בתחום ההון האנושי שזה מה שנקרא הגדלת היצע כוח האדם המיומן בהייטק.

סמי סעדי: איך מגדלים את היצע כוח האדם בהייטק?

סמי סעדי: צריך לפעול בתיכונים.

סמי סעדי: אנחנו עם משרד החינוך פעלנו בשלוש השנים האחרונות בפעילות בבתי ספר תיכוניים לחשיפת עולם ההייטק לבתי ספר תיכון.

סמי סעדי: אני מדבר על אנשים שלומדים מתמטיקה, פיסיקה ומדעים בתיכון.

סמי סעדי: עשינו מחקר לפני ארבע שנים ב-2016, עלה ש-59% מהתלמידים בכיתות י"א ו-י"ב לא יודעים מה זה הייטק.

סמי סעדי: על כן, כשהם הולכים ללמוד, ו-70% מהתלמידים הולכים ללמוד באקדמיה, בחברה הערבית הם הולכים ישר, אז הם לא בוחרים את מקצוע הייטק.

סמי סעדי: מה שעשינו בצופן: הבאנו את חברות ההייטק, הבאנו את המהנדסים, הבאנו המודלים להנדסה, הבאנו את התלמידים לסיורים בחברות הייטק וכך חשפנו אותם.

סמי סעדי: אמרנו להם: יש רפואה, יש עריכת דין, יש רואי חשבון, כן.

סמי סעדי: אבל יש לכם גם את המסלול הזה של ההייטק.

עינב קאבלה: לכמה אתם מצליחים להגיע?

סמי סעדי: הגענו עד היום ל-80 בתי ספר.

סמי סעדי: אנחנו רוצים מאוד, וזאת אחת ההמלצות שלנו שמשרד החינוך יאמץ את התוכנית הזו שנקראת שיעורים להייטק, דורוס אל אל הייטק, שבאה לפעול בבתי ספר תיכון על מנת לחשוף כמה שיותר.

סמי סעדי: אנחנו יודעים שיש כ-250 בתי ספר, גם מהצפון, גם מהמשולש וגם מהנגב שעדיין לא הגענו אליהם.

סונדוס סאלח: זה מאוד חשוב.

סמי סעדי: אנחנו מקבלים בקשות מהרבה מאוד בתי ספר.

סמי סעדי: אומרים לנו: למה אתם לא מגיעים לנו?

סמי סעדי: למה אתם לא פועלים אצלנו?

סמי סעדי: עכשיו, אנחנו ארגון ללא מטרות רווח, ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם משרד החינוך.

סמי סעדי: אבל עדיין התוכנית הזו היא תוכנית מצומצמת של צופן ואנחנו רוצים מאוד לעשות לה - - - שגם משרד החינוך יהיה ויאמץ את התוכנית הזאת.

סמי סעדי: השלב הבא זה שלב התעסוקה.

סמי סעדי: אנחנו לא מדברים על חסמים, יש תוכנית וחשוב מאוד להגיד, וכאן אני עובר לשקף שמונה: מה קרה ב-2012 ו-2013?

סמי סעדי: ב-2012 הוקם פארק התעשייה של סטף ורטהיימר.

סמי סעדי: זה פארק תעשייה פרטי, זה לא פארק תעשייה ממשלתי.

סמי סעדי: הוא זה שפתח את הדלת בשביל להביא חברות הייטק.

סמי סעדי: איך נביא חברות הייטק לתוך הערים הערביות?

סמי סעדי: אם אין תשתיות, אם אין דיגיטציה, אם אין אינטרנט, אם אין מתחמי עבודה המותאמים לעבודה הייטק?

סמי סעדי: אני רוצה לספר לכם בדיחה עצובה.

סמי סעדי: ב-2012 היה סיור של חברת אינטל ורצינו להביא אותם לנצרת.

סמי סעדי: ועשינו שיתוף פעולה בין עיריית נצרת ועיריית נצרת עילית.

סמי סעדי: וחברת אינטל רצתה להקים את הסניף שלה בצפון, וחיפשה מקום.

סמי סעדי: הבאנו אותם לנצרת: יש בעיית קרקע, יש בעיית תשתיות.

סמי סעדי: ואז היא העבירה את זה למזרח אירופה.

סמי סעדי: עד כמה שידוע לי, אפילו לא פתחה את הסניף כאן.

סמי סעדי: ואז אנחנו יכולים להביא את החברות לתוך המרכזים האלה ובאמת ב-2012 חברת אמדוקס הייתה מהחברות הראשונות שפתחה סניף בנצרת.

סמי סעדי: בעקבותיה באו עוד חברות: מייקרוסופט, ברודקום, סופטוור וכולי.

סמי סעדי: היום יש יותר מ-40 חברות שפועלות בנצרת.

סמי סעדי: הפיתרונות קיימים.

סמי סעדי: הפיתרונות בשביל לפתוח את הדלתות בפני המהנדסים מהחברה הערבית אצל החברות, לעבוד עם המעסיקים ומצד שני לעבוד על ההון האנושי – איך מגדילים את ההון האנושי.

סמי סעדי: ב-2014 הייתה התחלת הפעילות של צופן עם הממשלה במיזם משותף להשמת אקדמאים בחברה הערבית בתעשיית ההייטק.

סמי סעדי: המיזם הזה כל כך הצליח מעבר להישגים שלו, שמשרד העבודה והרווחה אימץ את המודל הזה ובנה עליו מכרז.

סמי סעדי: היום יש מכרז להשמת אקדמאיים ערבים בתעשיית עתירות ידע.

סמי סעדי: וכבר מופעל כחמש שנים ואנחנו ממליצים מאוד להרחיב את המכרז הזה, וגם להשקיע יותר מאמצים בעבודה מול החברות ומול האנשים בתוך המכרז הזה.

עינב קאבלה: תסביר בקצרה מה ההיקף של המכרז הזה היום, וכשאתה מדבר על הרחבה, על מה אתה מדבר?

סמי סעדי: אנחנו מדברים היום על היקף ארצי של 5 מיליון שקל בשנה, לשלוש שנים זה 15 מיליון, זה התקציב של המכרז, אוקיי.

סמי סעדי: ב-2017, אני עובר ככה במהירות, אני חושב שזאת נקודה מאוד חשובה, שחשוב להראות אותה.

סמי סעדי: ב-15 בינואר 2017 התקבלה החלטת ממשלה 2292 להגדלת היצע כוח אדם מיומן בהייטק בכלל בישראל – כי יש מחסור ענקי של מהנדסים.

סמי סעדי: והשקיעו 900 מיליון שקל.

סמי סעדי: אנחנו בצופן ואני כבר שלוש-ארבע שנים מבקש נתונים: כמה מתוך ה-900 מיליון שקל הושקע בחברה הערבית?

סמי סעדי: ארגון צופן ועוד כמה ארגוני חברה אזרחית פועלים יום יום בשטח בשביל לתת את הפיתרונות למהנדסים האלה, ויש החלטת על 900 מיליון שעד היום חסר לנו נתונים – כמה הושקע בחברה הערבית?

עינב קאבלה: כמה זמן אתה עוד צריך סמי?

סמי סעדי: שלוש-חמש דקות.

עינב קאבלה: כמובן שאם תרצה בסוף להוסיף, יינתן לך.

עינב קאבלה: יש פשוט כמה דוברים.

יוסף ג'בארין: עימאד תלחמי איתנו והוא בשתיים חייב לצאת.

היבה יזבק: אפשר שימשיך עוד שתי דקות.

עינב קאבלה: תנו לי לעשות סדר.

עינב קאבלה: שתי דקות תשלים את דברייך, ואם תרצה להוסיף אחר כך, כמובן שתינתן לך הזכות.

סמי סעדי: ב-2018 התקבלה החלטת ממשלה 3780 שאנחנו ועוד כמה גורמים פעלנו מול הממשלה להקמת שני פארקי הייטק.

סמי סעדי: אז אני יכול להגיד: יצא קול קורא, סוף סוף, אחרי פעילות של משרד הכלכלה ומרכז ההשקעות ב-2019.

סמי סעדי: ניגשו זכיינים אבל יצא קול קורא אחד, אנחנו מחכים שיצא הקול קורא השני להקמת הפארק השני באזור המשולש.

סמי סעדי: אני רוצה לקפוץ לשנת 2020,כאן אפסיק ואחר כך ארצה להמשיך, מה שקרה ב-2020 וזה לדעתנו הפיתרונות וההמלצות שלנו כצופן לוועדה.

סמי סעדי: בסוף 2017 עבדנו מול ועד ראשי הרשויות.

סמי סעדי: וזה אחד מהדברים החשובים והקריטיים גם במתן פיתרונות.

סמי סעדי: איך הרשויות המקומיות שלנו לוקחות אחריות ושמות על סדר יומן את הנושא של פיתוח כלכלי ופיתוח טכנולוגי פנים יישובי.

סמי סעדי: אוקיי.

סמי סעדי: לא רק לדבר על מהנדסים ועל שילוב כמובן בחברות בישראל והקמת פארקים אלא גם בתוך הוועד.

סמי סעדי: עבדנו עם ועד ראשי הרשויות וגם עם חברת דלויט במשך שישה חודשים ונבנתה תוכנית חומש שתוגש לממשלה.

סמי סעדי: התוכנית תיתן פתרון לנושא של תשתיות, לנושא של ההון האנושי, לנושא של תעסוקה וגם לנושא של יזמות.

סמי סעדי: אעצור כאן, אני מבקש שתינתן הזדמנות אחר כך להרחיב בנושא תוכנית החומש.

עינב קאבלה: כמובן.

עינב קאבלה: יש שני דוברים שבשתיים יצטרכו לעזוב אותנו וחשוב לנו לתת להם את המקום.

עינב קאבלה: כמובן נחזור אליך בהמשך וגם אם יהיו לך עצות טובות בין לבין, תמיד נשמח.

עינב קאבלה: אני פונה בזום למר עימאד תלחמי, מייסד ויושב-ראש באבקום סנטרס.

עימאד תלחמי: שלום לכולם, קודם כל חברי סמי, אני מצטער על זה שאני מפסיק אותך ואתה תסלח לי כחבר, אנחנו חברים הרבה שנים.

עימאד תלחמי: אז קודם כל תודה לחבר הכנסת יוסף ג'בארין על היוזמה המבורכת ותודה לך, חברת הכנסת עינב קאבלה, על זה שאת מובילה את תעשיית ההייטק לאוכלוסיות המוחלשות.

עימאד תלחמי: אני חושב שזה חשוב מאוד.

עימאד תלחמי: אני נמצא כאן בדיון הזה כחבר דירקטוריון של I.A.T.I שזה האיגוד הישראלי לתעשיות מתקדמות.

עימאד תלחמי: מדובר בארגון הגג של תעשיית ההייטק והביומד הישראלית שחברים בה כאלף חברות הייטק מסטארט אפים ועד חברות גדולות בינלאומיות.

עימאד תלחמי: אני כאן בכדי גם להציג את מה שאני עושה ומה שאני מציע לקידום התעסוקה בהייטק הערבי.

עימאד תלחמי: אני מברך על הנוכחות הגדולה שיש כאן, כל חברי הכנסת המכובדים שאני חושב שזה מראה על כבוד גדול לנושא.

עימאד תלחמי: וכמובן ראשי רשויות אם יש כאלה וכל החברים האחרים שנמצאים.

עימאד תלחמי: אני מייסד חברת באבקום שייסדתי ב-2009 והחזון שלי היה – אני בא מהתעשייה, הייתי תעשיין ועבדתי בחברת דלתא הרבה שנים ובגלל שהטקסטיל נעלם מישראל – שרציתי להקים מרכזים שיתנו תעסוקה בצפון, בעיקר לנשים.

עימאד תלחמי: דיברו קודם, היבה דיברה על נשים, אנחנו רוצים לעודד את הנשים, רציתי להחזיר תעסוקה לנשים בצפון.

עימאד תלחמי: כך פתחתי את באבקום.

עימאד תלחמי: שאלתם על שמות של חברות – באבקום זה באב – דלת, באבקום זה הדלת שלכם.

עימאד תלחמי: בעצם פתחתי דלת לאנשים בצפון, להביא להם תעסוקה.

עימאד תלחמי: התחלנו במוקדים טלפוניים, והתחלנו לעבוד עם החברות הגדולות בארץ.

עימאד תלחמי: בתפן, זו ההתחלה שלנו.

עימאד תלחמי: היום אחרי 11 שנים אנחנו חברה שמעסיקה כ-3,000 עובדים, ערבים ויהודים.

עימאד תלחמי: כ-80% נשים, גם בצפון גם בדרום.

עימאד תלחמי: הדאגה שלנו תמיד היא שנהיה ביחד כי אני חושב שהכוח שלנו הוא דווקא בשיתוף פעולה ערבי-יהודי.

עימאד תלחמי: זה מביא יותר כוח ומביא הרבה יותר דברים טובים ואנחנו דואגים לעשות את זה.

עימאד תלחמי: אנחנו היום חברה שנותנת שירותים טלפוניים ל-40 החברות המובילות בישראל, כולל הבנקים.

עימאד תלחמי: כולכם מקבלים מאיתנו שירותים כאלה, אבל בנוסף אנחנו נותנים שירותים טכנולוגיים ושירותים של הייטק ושירותים דיגיטליים.

עימאד תלחמי: שירותים דיגיטליים לחברות אחרות וגם לחברות הייטק וזה חלק מהתעסוקה שאנחנו מביאים לפריפריה, ואנחנו רק בפריפריה.

עימאד תלחמי: הדבר השני שהחלטנו לעשות – הבנתי שתעסוקה לבד לא מספיקה – הוא שאנחנו צריכים לעודד חברות שיקומו בכדי שהם יעסיקו אנשים, ובעיקר בתחום ההייטק.

עימאד תלחמי: החלטתי בשנת 2014 להקים את תקווין.

עימאד תלחמי: תקווין זו קרן שמעודדת יזמים ערבים בכדי להכניס את ערביי ישראל לסטארט אפ ניישן הישראלי ולהיות חלק ממנו, שאנחנו לצערנו לא חלק ממנו.

עימאד תלחמי: אז לא היינו בכלל, היום קצת.

עימאד תלחמי: משמעות המילה תקווין היא בראשית, זה התחלה, זה לבנות משהו מהתחלה.

עימאד תלחמי: עשינו את זה ביחד בשותפות עם חמי פרס ואראל מרגלית וזה נמצא בחיפה.

עימאד תלחמי: ואז הצלחנו להשקיע בשמונה חברות מדהימות, שהשמונה האלה מעסיקות היום מעל 100 מהנדסים בצפון.

עימאד תלחמי: הבנו שזה המודל, המודל זה לבנות יזמות.

עימאד תלחמי: אתן לכם דוגמה: אם היום אתם שואלים כמה יזמים ערבים ישנם בארץ שגייסו כסף.

עימאד תלחמי: יש בין 100 ל-120 יזמים ערבים, חברות סטארט אפ שגייסו כסף.

עימאד תלחמי: , לעומת 7,000 או 8,000 באוכלוסייה היהודית.

עימאד תלחמי: זאת אומרת זה משהו כמו 1.5 אחוזים בלבד.

עימאד תלחמי: אם אנחנו בודקים כמה חברות גייסו מעל 10 מיליון דולר ליזמות שלהם, אולי יש שניים, שלושה או ארבעה, אולי יש משהו שאני גם לא מכיר מתוך מעל 1,000 באוכלוסייה הישראלית.

עימאד תלחמי: זאת אומרת שזה פחות מחצי אחוז.

עימאד תלחמי: זה אומר שהכיוון צריך להיות שאנחנו נעודד יזמים ערבים ונעודד את האופי של היוזמה – איך אנחנו מכניסים חינוך של יזמות.

עימאד תלחמי: אני חושב שזה מאוד חסר בחברה הערבית.

עימאד תלחמי: אנחנו חייבים לדאוג להכניס חינוך של יזמות לבתי הספר וגם לבנות מאיצים לסטודנטים ולאנשים שסיימו, בוגרים או עובדים בהייטק, לבנות כמה שיותר מאיצים בחברה הערבית.

עימאד תלחמי: נעזור לחנך אנשים להיות סטארטאפיסטים, כי זה המנוף ומנוע הצמיחה האמיתי שיכול להיות והכי רציני באוכלוסייה הערבית.

עימאד תלחמי: אבל בשביל לעשות את זה צריך כמה דברים ופה אני נותן את ההמלצות שלי: קודם כל אנחנו צריכים להבין שבתקופת הקורונה קרה משהו מעניין, בעצם הבנו שעבודה מהבית זו הזדמנות לקרב את הפריפריה למרכז.

עימאד תלחמי: זו הזדמנות כי ראיתי את זה כשהתחלתי להעסיק בתקופת הקורונה כ-1,500 עובדים מהבתים וראיתי שזה אפשרי וזה לא משנה איפה אתה גר – אתה יכול לתת את אותו שירות.

עימאד תלחמי: אותו הדבר בכל עולם ההייטק, אתה יכול להיות בבית ג'אן או בנצרת ולעבוד בחברה מתל אביב מהבית, וגם מסן פרנסיסקו או לוס אנג'לס או מכל מיני מקומות.

עימאד תלחמי: זה יכול לקרב את כולנו לעולם הזה הרבה יותר.

עימאד תלחמי: אבל מה צריך להיות?

עימאד תלחמי: יש מחסור קשה בתשתיות, תשתיות של אינטרנט בישובים הערבים.

עימאד תלחמי: לצערנו ברוב הישובים יש עשרה מגה ואפילו מתחת, במעט מאוד תמצאו 40 מגה.

עימאד תלחמי: היום אנחנו מדברים על 1,000 מגה ואנחנו רוצים להגיע ל-1,000 במהירות הגלישה וזה לא קיים.

עימאד תלחמי: זה הדבר הראשון שצריך לבנות בשביל לעודד הייטק באוכלוסייה הערבית.

עימאד תלחמי: דבר שני, צריך להתחיל לדאוג שיהיו מחשבים או טאבלטים גם לתלמידים בבתי הספר וזה בשביל לחבר כבר בבתי הספר לטכנולוגיות.

עינב קאבלה: אני אומרת שבנושאים האלה נגענו בדיון מהיר אחר שגם יהיה לו המשכיות שחבר הכנסת ג'בארין הציע.

עינב קאבלה: אני גם אבקש, סליחה שקטעתי אותך, אם תוכל לתמצת לעוד דקה כי אנחנו צריכים להספיק עוד דוברים.

עימאד תלחמי: כן.

עימאד תלחמי: אני חושב שהרשות לחדשנות תקצה כסף ייעודי ליזמים ערבים, ולא משנה כמה – 5%, 7%, מה שיחליטו – זה ילך ליזמים ערבים.

עימאד תלחמי: אנחנו חייבים להתחיל להקצות כסף, גם להקצות למסלולי תעסוקה.

עימאד תלחמי: כמו מי שאמר קודם, אותו חבר הכנסת שאמר שכדאי לעודד את החברות בשביל לקלוט ערבים, שיקבלו סבסוד יותר מיוחד לעניין הזה.

עימאד תלחמי: ודבר אחרון, אסכם בזה שאני חושב שחשוב להקים שולחן עגול, אולי בראשות חבר הכנסת ג'בארין.

עימאד תלחמי: יהיו בו אנשים מכל המשרדים השונים: משרד המדע, משרד התקשורת, משרד הכלכלה ועוד אנשי עסקים אחרים משתי האוכלוסיות.

עימאד תלחמי: צריך לעשות על זה מעקב מתמיד כל כמה חודשים, אבל לשים את הכול באג'נדה מאוד רצינית ולהתחיל לעקוב אחרי הדברים בכדי שיקרו.

עימאד תלחמי: זה הכיוון שאני חושב שיקדם אותנו יותר ויותר.

עימאד תלחמי: תודה לכולם ושנה טובה.

עינב קאבלה: תודה רבה לך, ממש התאפקתי מלהגיד לך לתמצת כי מאוד נהניתי מהדברים שלך.

עינב קאבלה: תודה שהצטרפת אלינו וסיפרת והסברת לנו את הדברים החשובים האלה.

עינב קאבלה: תודה ושנה טובה.

יוסף ג'בארין: הרעיון של שולחן עגול, כדאי לפתח את זה במהלך הדיון.

יוסף ג'בארין: יכול להיות שזה באמת כיוון של המשך עבודה.

עינב קאבלה: לפני שנמשיך בהצגת הדברים, חבר הכנסת אוסאמה סעדי, למרות שהיה לך כבר ייצוג משפחתי פה.

יוסף ג'בארין: כבר שמענו את סעדי.

אוסאמה סעדי: אני רוצה רק להגיד שאני מסכים לכל מילה שלו.

יוסף ג'בארין: שנאמרה על ידי סעדי.

היבה יזבק: סעדי א' אמר.

אוסאמה סעדי: אני מכיר את העבודה שעושים בעניין הזה של ההייטק מקרוב.

אוסאמה סעדי: כשזה התחיל כולנו צחקנו עליו – המשפחה, החברים.

עינב קאבלה: אני חושבת שעכשיו זה צריך להיות הפוך.

אוסאמה סעדי: אמרנו לו – מה זה כל זה?

אוסאמה סעדי: אחרי שהתחילו, אנחנו רואים כאן את התוצאות – באמת עלייה מטאורית.

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על אלפים שנכנסו למעגל הזה וזה מנוע צמיחה אדיר.

אוסאמה סעדי: גם הנושא של הסטודנטים, ובעיקר הסטודנטיות, שלומדים בטכניון נושאים מדעיים, מחשבים והנדסה.

אוסאמה סעדי: כמעט שני שליש מהלומדים והמתקבלים לטכניון הן סטודנטיות.

אוסאמה סעדי: פעם היית אומר לסטודנטית שתלך לטכניון, היא הייתה אומרת: מה אני אלך לטכניון?

אוסאמה סעדי: זה היה טאבו.

עינב קאבלה: אגב מה שמתסכל ואמרתי את זה קודם ונראה לי שלא היית, זה נכון מה שאתה אומר.

עינב קאבלה: ואז אתה רואה חוסר תאימות בין זה לבין מה שקורה בתעשייה.

עינב קאבלה: מבחינת הייצוג שלהן.

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: ולכן צריך לשלב בין הבוגרים ולשלב אותם בשוק העבודה.

אוסאמה סעדי: חשוב מאוד הוא גם הנושא של שולחן עגול, גם שאנחנו מציגים את הנושאים בכנסת, בכל הוועדות הכנסת, פה בוועדת המדע.

אוסאמה סעדי: לא להרפות מהנושא הזה, הנושא חשוב במעלה.

אוסאמה סעדי: אין היום התקדמות בלי תעשיית ההייטק, בלי פארקים תעשייתיים.

אוסאמה סעדי: ושילוב כל הסטודנטים, אני יודע איזה עבודה נעשית בתוך בתי הספר, זה חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: ולכן אנחנו מחזקים את ידכם, תמשיכו, אני מחזק את צופן, את כל העמותות, את כל המשרדים.

אוסאמה סעדי: נפגשנו עם שר המדע, עם הרשות לחדשנות, גם פה בוועדה אני מעריך אותך גברתי היושבת-ראש, את באמת מעלה כל הזמן את הנושאים האלה.

אוסאמה סעדי: והצלחה היא הצלחה של כולנו.

עינב קאבלה: תודה רבה חבר הכנסת אוסאמה סעדי, דיברת על חינוך ודיברו על חינוך – אני רוצה שנעבור למשרד החינוך.

עינב קאבלה: מר עבדאללה חטיב, מנהל אגף בכיר חינוך במגזר הערבי ויועץ למנכ"ל לענייני החברה הערבית, שלום לך אדוני.

עבדאללה חטיב: צוהריים טובים, ראשית אני רוצה להודות לך גברתי היושבת-ראש ולהודות גם לחברי הכנסת על הנושא החשוב הזה.

עבדאללה חטיב: אין ספק שנושא ההשכלה והחינוך בחברה הערבית נחשב לאחד הנושאים המרכזיים שיכול לסייע לאוכלוסייה הערבית להשתלב באוכלוסייה הכללית.

עבדאללה חטיב: מה עוד יכול לסייע להשתלב גם בתעסוקה ובמיוחד במקצועות ההייטק והמקצועות שהם המקצועות הנדרשים.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להתחיל בכך שאישרנו פתיחה של מרכז טכנולוגי חדש בטייבה, בעלות של 15 מיליון שקל.

עבדאללה חטיב: אני חושב שלקראת שנת הלימודים הבאה אנחנו כבר נחנוך את המרכז הטכנולוגי הראשון בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: וזה המרכז הטכנולוגי הראשון, המתקדם שיוקם במסגרת החברה הערבית.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להתייחס לשקף מס' 11 ברשותכם, שמראה את אחוז התלמידים הערבים שלומדים במגמות הטכנולוגיות.

עבדאללה חטיב: אם נסתכל על השקף נוכל לראות ש-53% מהתלמידים בתיכון בכיתות י', י"א, י"ב, לומדים במגמות טכנולוגיות בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: הנתון הזה הוא נתון מאוד חיובי, יחסית גם לנתון הארצי, בארצי מדברים על 40%, אנחנו מדברים על 53% מהתלמידים בחברה הערבית לומדים במגמות טכנולוגיות.

עבדאללה חטיב: שקף נוסף הוא שקף שמתייחס למגמות הטכנולוגיות היוקרתיות.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על ארבע מגמות שהן טכנולוגיות מובילות.

עבדאללה חטיב: אנחנו יכולים לראות ש-38% מכלל הלומדים בחינוך הטכנולוגי מהחברה הערבית בשנת הלימודים תש"ף, למדו במגמות טכנולוגיות שהן טכנולוגיות הייטק.

עבדאללה חטיב: אם זה מכטרוניקה, אם זה מערכות ביוטכנולוגיה, אם זה מערכות תקשורת ואם זה תכנון ותכנות מערכות.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים פה על 38% , כמעט 13,000 תלמידים שלומדים מכיתות י', י"א, י"ב שלומדים במגמות הטכנולוגיות.

אנטאנס שחאדה: 38% מתוך סך כל התלמידים הערבים או מתוך הלומדים במגמות הטכנולוגיות?

עבדאללה חטיב: מהתלמידים הערבים, זה פה ספציפית התלמידים הערבים.

עבדאללה חטיב: אני מתייחס רק למספרים של התלמידים הערבים, חבר הכנסת אנטאנס.

אנטאנס שחאדה: תודה.

עבדאללה חטיב: בשקף הבא אנחנו יכולים לראות נתונים מגדריים: 57% מהלומדים במגמות הטכנולוגיות היוקרתיות מהחברה הערבית הן בנות לעומת 43% שהם בנים.

עבדאללה חטיב: כלומר, 57% מהבנות שלומדות בחברה הערבית במגמות ההייטק הן מהחברה הערבית שלומדות בבתי הספר התיכוניים.

עבדאללה חטיב: רצינו להציג במצגת, אבל נעשה את זה טלגראפית, קודם כל אנחנו בתיכונים מעבירים תוכנית שנקראת: הכוונה לחיי קריירה.

עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים להביא יותר סטודנטים ערבים להשכלה הגבוהה ויותר בוגרים ערבים להפנות למקצועות שהם מקצועות נדרשים, בדגש על ההייטק.

עבדאללה חטיב: המקצועות הנדרשים הוגדרו על ידי המל"ג ואנחנו מדברים על מקצועות של הנדסה, על מקצועות של הייטק.

עבדאללה חטיב: אנחנו מפעילים את זה בבתי הספר התיכוניים בחברה הערבית והיום קיבלנו החלטה להגדיל את זה מ-80 בתי ספר תיכוניים בחברה הערבית ל-120 בתי ספר שבהן נפעיל את התוכנית הזו.

עבדאללה חטיב: בטח שצופן, איך שהעביר סמי, היא אחד הגורמים שנותנים שירות למשרד החינוך בכל הנושא של ההכוונה של הבוגרים של מערכת החינוך הערבית במקצועות של ההייטק.

עבדאללה חטיב: בנוסף לזה, אנחנו מרחיבים את המגמות הטכנולוגיות בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: לקראת השנה ולקראת שנה הבאה אנחנו מרחיבים את המגמות היוקרתיות במסגרת בתי הספר התיכוניים בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: אנחנו הולכים לראות יותר בוגרים במערכת החינוך הערבית שמשולבים במסגרת מקצועות ההייטק, בדגש על המקצועות היוקרתיים.

עבדאללה חטיב: זיהנו חסם להשתלבות באקדמיה, החסם הוא חסם השפה העברית הדבורה.

עבדאללה חטיב: ולכן התחלנו בהקמת 60 אולפנים, האולפנים האלה יפתחו במסגרת המוסדות להשכלה גבוהה במדינת ישראל.

עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים להביא יותר תלמידים מכיתות י"ב גם להתנסות בעברית דבורה, ולכן פתחנו מרכזים חדשים.

עבדאללה חטיב: בשנה שעברה היו 30 מרכזים, השנה נגיע ל-60 מרכזים, שיסייעו לתלמידים הערבים לתרגל את השפה העברית הדבורה.

עבדאללה חטיב: השנה נפתח גם 60 מרכזים לפסיכומטרי בחינם על חשבון משרד החינוך.

עבדאללה חטיב: נפתח אותם במסגרת בתי ספר, במסגרת ישובים ערביים ונרחיב את המסגרת של ההכוונה לחיי קריירה מהחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להודות לכל הגופים: למגזר השלישי שמסייע לנו רבות בשיתופי פעולה ובממשקי עבודה, במיוחד צופן.

עבדאללה חטיב: בשנה שעברה הם עבדו ב-80 בתי ספר והשנה, אני מקווה, נגיע ל-120 בתי ספר מהחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: תודה לכם.

יוסף ג'בארין: עבדאללה, אם תרשה לי, יוסף ג'בארין מאעכ.

יוסף ג'בארין: התייחסנו לקושי שקיים בעיקר בקרב אוכלוסיית התלמידים בנגב.

יוסף ג'בארין: יש לכם פוקוס מיוחד על הנגב?

עבדאללה חטיב: כן, אנחנו השנה נשלב ביחד עם צופן 20 בתי ספר תיכוניים מהדרום, בתוכנית שמופעלת על ידי המשרד: חינוך לחיי קריירה.

עבדאללה חטיב: יש לנו אינטרס חשוב מאוד שגם האוכלוסייה או החברה הערבית הבדווית בדרום תהיה גם במסגרת המקצועות הנדרשים.

עבדאללה חטיב: הייתה לי ישיבה לפני שבועיים עם סמי, התוספת שתאושר – היא תאושר ספציפית ייעודית לדרום, כי יש לנו אינטרס לסייע לחברה הבדווית בדרום להשתלב בתעשיית ההייטק בחברה הישראלית.

יוסף ג'בארין: כן.

יוסף ג'בארין: נושא שהזכרת, לעניין השפה העברית, אני אומר את זה גם לך, אבל גם לצורך הדיון ואולי גם המשתתפים בדיון: יש כיום ניסיונות מוצלחים מאוד במספר מכללות.

יוסף ג'בארין: אחת מהן היא המכללה בתל-חי, איפה שלימדתי לפני כן, ושם סטודנטים יכולים להתקבל, גם אם אין להם את רמת הציון הגבוה ביע"ל, הציון המינימלי שנדרש.

יוסף ג'בארין: הם מתקבלים על תנאי, כאשר בשנה הראשונה הם עובדים קורס מיוחד, שזה קורס גם לשפה ולשון עברית וגם שיטות מחקר, הסתגלות לאקדמיה.

יוסף ג'בארין: יש כבר פתרונות, שלדעתי צריך לאמץ אותם.

יוסף ג'בארין: בכל המקומות האחרים הם פיתרונות מוצלחים וככה שיע"ל לא נהיה חסם בפני כניסה לאוניברסיטה.

יוסף ג'בארין: ואגב, הקורס הזה הוכיח את ההצלחה שלו – סטודנטים ערבים שלא היה להם ציון יע"ל כפי שנדרש בהתחלה, אחרי שעברו את הקורס הזה, הם המשיכו וכמעט הצטיינו בלימודיהם.

עבדאללה חטיב: תודה לך על תשומת הלב, חבר הכנסת ג'בארין.

עבדאללה חטיב: השנה בנוסף לפסיכומטרי – ההמלצה הזו שאתה העלית, שבעיני היא המלצה חשובה מאוד – קיבלנו החלטה לפתוח 60 מרכזים להכנת תלמידים למבחני יע"ל.

עבדאללה חטיב: זיהנו שיע"ל יכול להוות חסם עבור תלמידים ערבים שכבר התקבלו לאוניברסיטאות ללימודים גם בתחומים שהם לימודים יוקרתיים.

עבדאללה חטיב: השנה נשים דגש על הנושא של יע"ל ונפתח מרכזים במסגרת הישובים הערביים וגם בחברה הבדווית בדרום.

עבדאללה חטיב: זאת על מנת לסייע לאותם תלמידים לעבור את החסם של השפה העברית, ובמיוחד הנושא של מבחן יע"ל.

אנטאנס שחאדה: למה לא לטפל בזה בבתי הספר, עבדאללה?

אנטאנס שחאדה: עברית היא לימוד חובה.

עבדאללה חטיב: נפתח את זה במסגרת בתי הספר התיכוניים בחברה הערבית, זה מה שאנחנו עכשיו מתכננים לעשות.

אנטאנס שחאדה: כן.

אנטאנס שחאדה: זה לימוד חובה וצריך לשפר את זה בבתי הספר.

עבדאללה חטיב: כל המרכזים של העברית הדבורה יחד עם המרכזים של יע"ל יהיו במסגרת בתי הספר התיכוניים.

עבדאללה חטיב: בנוסף לזה - -

עינב קאבלה: בכלל בתי הספר?

עבדאללה חטיב: - - הייתי במרכז ההערכה הארצי, הייתה לי ישיבה עם המנכ"לית של מרכז ההערכה הארצי.

עבדאללה חטיב: אנחנו עושים התאמה בין תוכנית הלימודים בשפה העברית למבחני יע"ל ולדרישות של מבחני יע"ל.

עבדאללה חטיב: עשינו שינויים בתוכנית הלימודים בהוראת העברית כי אנחנו רוצים לעשות התאמה בין תוכנית הלימודים לבין מבחן יע"ל ודרישות הסף של מבחן יע"ל.

עינב קאבלה: עבדאללה אם אפשר עוד שאלת המשך, לגבי מגבלת השפה ששאל חברי, ולגבי ההכנסה לבתי הספר התיכון הערבים.

עינב קאבלה: אנחנו מדברים על כלל בתי הספר, זה לא איזשהו פיילוט, כן, זה משהו רחב היקף?

עבדאללה חטיב: בסך הכול, בתוך החברה הערבית, אנחנו מדברים על 180 בתי ספר, יש עוד 40 בתי ספר ערביים בדרום, ניכנס השנה במסגרת התוכנית של חינוך לחיי קריירה ל-120 בתי ספר.

עבדאללה חטיב: צריך להגיד שיש תוכנית אחרת שמופעלת שנקראת תוכנית רואד שגם היא מכוונת תלמידים.

עבדאללה חטיב: יש לנו חלוקה בין האזורים, איפה שרואד נמצאים המשרד לא נכנס כי רואד גם מכוונים לחיי קריירה וגם למקצועות נדרשים.

עבדאללה חטיב: אנחנו חותרים למצב שאנחנו מחזקים את כל הרשויות בחברה הערבית והבדווית בשתי התוכניות.

עבדאללה חטיב: גם התוכנית של רואד וגם התוכנית שלנו.

עינב קאבלה: כשאתה אומר חותרים, רק כדי להבין מבחינת תאריכי יעד, זה משהו שהולך להיות מיושם כבר בשנת הלימודים הזו או שזה משהו שצופה פני עתיד רחוק יותר?

עבדאללה חטיב: אנחנו קודם כל מדברים על הפעילות שלנו במסגרת שנת הלימודים תשפ"א.

עבדאללה חטיב: חלק מהתלמידים משתתפים במסגרת התוכנית בפעילות שאנחנו מקיימים של למידה מרחוק בזום, וחלק בקבוצות קטנות שלא יעלו על 18 תלמידים.

עינב קאבלה: אוקיי.

עינב קאבלה: זאת אומרת שמה שתיארת על 120 בתי ספר זה כבר בשנת הלימודים הזו?

עבדאללה חטיב: בשנת הלימודים הזאת, נכון.

עינב קאבלה: אוקיי.

עינב קאבלה: ומבחינת התוכניות הארוכות טווח שלכם, אתה יכול להגיד לנו משהו בנושא?

עבדאללה חטיב: כן, אנחנו רוצים קודם כל שני דברים: למסד ולבסס את התוכנית של חינוך לחיי קריירה והכוונה מקצועית שתופעל בכל בתי הספר בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: אם זה על ידי היועצות בשיתוף המגזר השלישי כמו צופן וגופים נוספים שיכולים לסייע בהכוונה למקצועות נדרשים.

עבדאללה חטיב: התוכנית היא תוכנית מתוקצבת של המשרד והיא נמצאת כאחד היעדים המרכזיים של המשרד ולכן אנחנו נמשיך בתוכנית הזו ונרחיב אותה לקראת השנה הבאה.

עבדאללה חטיב: הדבר השני הוא פתיחת מגמות יוקרתיות, זה יעד מרכזי.

עבדאללה חטיב: השנה פתחנו בעשרה בתי ספר מהחברה הערבית מגמות שהן מגמות יוקרתיות חדשות ונרחיב את זה גם לבתי ספר מהחברה הערבית לפי בקשה ולפי היכולות של בתי הספר יחד עם הרשויות המקומיות הערביות.

עינב קאבלה: זאת אומרת שזה בתוכנית הפעולה שלכם קדימה, מעבר לעשרה, כי עשרה בעיני זה מעט.

עבדאללה חטיב: נכון, אנחנו רוצים להגיע לכלל בתי הספר הערביים וצריך להגיד גם ליושבת-ראש וגם לחברי הכנסת הערביים – כאשר אנחנו מדברים על התעסוקה, הייתה לנו ישיבה עם משרד העבודה והרווחה ועם המשרד לשוויון חברתי – נכון שאנחנו מכוונים לנושא של מקצועות ההייטק, אבל יש לנו אינטרס גם לכוון תלמידים שהם תלמידים של אוכלוסיות מוחלשות שלא לומדים במסגרת המקצועות ההייטק.

עבדאללה חטיב: לכוון אותם למקצועות שאפשר למצוא בהם תעסוקה עתידית.

עבדאללה חטיב: ולכן השנה, נכון שאנחנו מתחילים ב-120 בתי ספר במקצועות ההייטק וגם במקצועות הנדרשים.

עבדאללה חטיב: אבל אני רוצה לכוון גם את שאר האוכלוסייה, התלמידים שלא מגיעים להייטק ולא מגיעים גם למקצועות הנדרשים וגם תלמידים שיש להם זכאות לבגרות.

עבדאללה חטיב: אפשר לשלב אותם גם במקצועות שהם מקצועות של הנדסאי חשמל, הנדסאי רכב, בתחומים אחרים של הנדסאים, על מנת לסייע לחברה הערבית להשתלב בתעסוקה הכללית.

עינב קאבלה: זה חשוב מאוד מה שאתה אומר.

עינב קאבלה: אנחנו עדיין בדיון שרוצים להתמקד בו דווקא בהייטק.

עינב קאבלה: למרות שאני מסכימה שהשילוב בתעסוקה הוא חשוב כשלעצמו.

עינב קאבלה: המיקוד שלנו צריך להיות ההייטק.

עינב קאבלה: אני רוצה עוד שאלת הבהרה כי אולי אמרת את זה ואני לא הבחנתי בזה.

עינב קאבלה: הציגו לנו פה את הפרויקט של שיעורים להייטק שבעצם ממוקדי מטרה, וזה משהו שאתם בשיתוף פעולה כן מקיימים בחלק מבית הספר.

עינב קאבלה: רציתי להבין את עמדתכם לגבי אימוץ התוכנית על ידי משרד החינוך.

עבדאללה חטיב: קודם כל אנחנו ממשיכים בעבודה עם צופן ועם הגופים האחרים שיכולים לתת מענה.

עבדאללה חטיב: התוכנית של שיעורים בהייטק היא תוכנית שהוכיחה את עצמה.

עבדאללה חטיב: היה מחקר מלווה לאותה התוכנית, יש לנו חוות דעת מאוד חיובית של מנהלים ושל תלמידים ושל סטודנטים שהיום הם נמצאים בשנה הראשונה.

עבדאללה חטיב: אנחנו הולכים על הרחבת התוכנית והעמדה היא עמדה חיובית.

עינב קאבלה: אני שמחה על התשובה החיובית שלך – השאלה אם נוכל בהמשך לשמוע תשובה שהיא יותר קונקרטית ל"כן", אם מרחיבים את זה ל-X ,Y. אתה יודע, כדי להיות יותר קונקרטיים.

עבדאללה חטיב: כן.

עבדאללה חטיב: אני כבר ימצב את המתווה שלי היום.

עבדאללה חטיב: ביקשתי שירחיבו את התוכנית הזו מ-80 בית ספר ל-120 בתי ספר.

עבדאללה חטיב: אני חושב שתוך זמן קצר נזמן את סמי והצוות שלו על מנת להרחיב אותה ל-120 בתי ספר מהחברה הערבית.

עינב קאבלה: מאה אחוז.

עינב קאבלה: יופי.

עינב קאבלה: יש למישהו שאלות נוספות?

עינב קאבלה: אני מאוד מאוד מודה לך, מר עבדאללה חטיב ממשרד החינוך, תודה רבה לך ושנה טובה.

עבדאללה חטיב: שנה טובה.

עינב קאבלה: נעבור למשרד לשוויון חברתי, להיאני סמי, מנהל האגף לפיתוח כלכלי, שלום לך.

עינב קאבלה: אשמח לקבל את התייחסותך, לרבות לנושא של החלטת ממשלה 3780 בנושא הפעילות לפיתוח כלכלי ולגבי המבנים.

עינב קאבלה: דיברנו על זה פה ונשמח להתייחסות של המשרד לדבר הזה.

סמי להיאני: תודה לכם שנתתם לנו את ההזדמנות להגיב וגם לתת את התמיכה, גם בכם וגם בחברי הכנסת שזימנו את הדיון בוועדה.

סמי להיאני: אין ספק שפה נדרשת פעולה כמה שיותר רחבה, כמה שיותר יחדיו כדי לקדם את כל הנושא הזה.

סמי להיאני: לא רק מהסקטור הפרטי אלא גם מהסקטור העסקי , מהסקטור הממשלתי גם מהמגזר השלישי וכן הלאה.

סמי להיאני: באשר להחלטה 3780, למעשה הוחלט להקים שני מתחמי הייטק בהשקעה של 20 מיליון שקל.

סמי להיאני: ב-2019 משרד הכלכלה והאוצר הקצו עשרה מיליון שקל.

סמי להיאני: בהקצאה הזו זכתה חברה להקמת מתחם הייטק במתחם ציפורי בנצרת.

סמי להיאני: הם אמורים להקים את המתחם הזה תוך שלוש שנים.

סמי להיאני: באשר להקמת מתחם שני, ההקצאה הייתה אמורה להגיע מאצלנו, מהמשרד לשוויון חברתי.

סמי להיאני: אולם בשל אילוצי תקציב השוררים במשק ועקב הוראת התקציב ההמשכי הקיימת היום, המשרד לשוויון חברתי לא הצליח לעשות את זה.

סמי להיאני: ויודגש כי המשרד רואה חשיבות מהותית מאוד בנושא של עידוד והקמת מבנים להשכרה להייטק, הן ביישובי המיעוטים והן ביישובי הספר, במיוחד גם ביישובי הבדווים בדרום.

סמי להיאני: בייחוד לאור היתרונות הרבים הטמונות בהקמת מתמחים כאלה.

סמי להיאני: המשרד לשוויון חברתי בעתיד בוודאות יפעל להעמדת תקציבים, כאמור, לצורך שילוב האוכלוסייה הערבית בענף הייטק, העלאת הפריון והעלאת התעסוקה הערבית.

סמי להיאני: באשר להקמת סטארט אפים, וזה מאוד חשוב, אי אפשר להסתכל על זה אך ורק בנושא של התעסוקה בלבד.

סמי להיאני: בעיקרון הנתון הספציפי, המהותי, באשר לנושא של תעסוקה הוא בפונקציה של הקמת מקומות עבודה או יצירת מקומות עבודה.

סמי להיאני: והנתון שהועבר בנתונים הקיימים של 90 סטארט אפים – לדעתי לא עדכני.

סמי להיאני: להערכתנו יש היום יותר מ-250 סטארט אפים בבעלות יזמים מהמגזר הערבי.

סמי להיאני: ואני מאמין שככל שהזמן עובר, אנחנו יחד עם הרשות לחדשנות, ואני פה גם קורא למשרד המדע לשתף פעולה יחד איתנו.

סמי להיאני: אז בזמנו הקמנו, למעשה, יחד עם רשות החדשנות שני מסלולים או מסלול אחד שאחר כך התפצל לשנים – מענק של 85% לפיתוח מיזמי הייטק במקום 50%, עד שני מיליון שקל.

סמי להיאני: בשלב מסוים העלנו את זה ל- 4.5 מיליון שקל, כאשר השלב הראשון יקבל 75% מהתוכנית הכלכלית עד 2.5 מיליון שקל ואילו השלב השני יקבל עוד שני מיליון שקל.

סמי להיאני: סך הכול 4.5 מיליון שקל לפיתוח מיזמים כאלה.

סמי להיאני: נכון לעכשיו או נכון לסוף 2019 ליתר דיוק, יש 52 מיזמים שכבר קיבלו תקציבים כאלה בסדר גודל של מעל 80 מיליון שקל.

סמי להיאני: מעסיקים כמו שצופן הגדיר – עושים עבודה מצוינת צופן ותודה על האמונים והמובילים לסמי סעדי ולמנכ"לים המשותפים יחד ומקווים כמה שיותר לפעול ולהגדיר פעילויות כאלה – אנחנו מנסים כמה שיותר לפתח.

סמי להיאני: מטבענו אנחנו מנסים לשנות את המיזמים הקיימים שנקראים מרכזי עסקים היום למיזמי פיתוח בטכנולוגיה, ומנסים כמובן באילוצי תקציב או להוסיף מרכזים כאלה או להסב את המרכזים האלה למרכזי פיתוח טכנולוגיים.

סמי להיאני: תוך מיקוד פעילות של כל מרכז כדי להצמיח, כדי להנביט, כדי לעודד, כמה שיותר מיזמים כאלה.

סמי להיאני: כמובן יחד ובשילוב יחד עם המגזר המקצועי הקיים היום בישראל, ושילובם גם ב-ecosystem הקיים בארץ, נקרא לזה: תל אביב- חו"ל, יחד עם חו"ל למעשה.

סמי להיאני: וכמובן בהזדמנות הספציפית הזאת שאני מקווה שנפתח את זה כמה שיותר מהר יחד מדינות ערב, עם העיריות הערביות על רקע השלום המתפתח.

סמי להיאני: אשמח להוסיף אם יש שאלות.

עינב קאבלה: רציתי להבין - - -

יוסף ג'בארין: לגבי פארקי התעשייה, מי המשרד הממשלתי שאמור ללוות את הנושא הזה?

אנטאנס שחאדה: משרד הכלכלה.

יוסף ג'בארין: יש נציגי כלכלה פה?

עינב קאבלה: כן.

עינב קאבלה: אנחנו נגיע אליהם.

עינב קאבלה: אבל אני כן לא הבנתי לגבי העשרה מיליון שקלים שאמרת שמסיבות של שנת תקציב – זה כסף שכבר הוקצה לכם והוא נכנס לתוך המשרד או שפשוט משרד האוצר לא העביר את הכסף?

סמי להיאני: עוד לא הוקצה לזה העשרה מיליון שקל הנוספים באשר לנושא של המתחם הנוסף.

עינב קאבלה: הבנתי.

אנטאנס שחאדה: - - -

סמי להיאני: המתחם הראשון כן הוקצב וזכו בו, ואמורים לפעול בו תוך שלוש שנים להקים את המרכז הראשון.

עינב קאבלה: כן.

עינב קאבלה: אבל כשאין לכם את הכסף אתם לא יכולים להתחיל להקים - - -

אנטאנס שחאדה: זה נמצא בתקציב המקורי של 922?

סמי להיאני: לא.

סמי להיאני: זה תקציב של 3780 שתוקן ב-2017 לצורך ספציפי זה.

עינב קאבלה: לא.

עינב קאבלה: זה ב-3780: החלטת פעילות הממשלה לפיתוח כלכלי באוכלוסיית המיעוטים, ויש פה התייחסות להקמת מבנים להשכרה ביישובי המיעוטים ותעשיית ההייטק ושירותים בתחום ההייטק.

עינב קאבלה: ושם, עכשיו אני מבינה מההבהרה - - -

יוסף ג'בארין: מאיזו שנה?

עינב קאבלה: ההחלטה היא כבר משנת 2018.

סמי להיאני: החלטה 3780?

עינב קאבלה: כן.

סמי להיאני: החלטה 3780 – בשלהי 2017, תחילת 2018.

עינב קאבלה: לא.

עינב קאבלה: ההחלטה היא ממאי 2018.

עינב קאבלה: אני עם ההחלטה ביד ורק אגיד לחברי, לגבי המשרד שלהם כתוב: "בשנת 2019 יוקצו עשרה מיליון ש"ח במסגרת התקציב המאושר של המשרד לשוויון חברתי עבור הקמת מבנה נוסף במסגרת התוכנית".

עינב קאבלה: ולכן רציתי לחדד איתו, האם הם קיבלו ולא מימשו או שלא קיבלו?

עינב קאבלה: ואני מבינה שבעצם - - -

נעם בוטוש: ב-2019 היה תקציב מאושר.

יוסף ג'בארין: היה תקציב מאושר.

עינב קאבלה: בגלל זה אני לא מבינה למה זה לא – זה מה שאני מנסה להבין – הגיע ממשרד האוצר?

עינב קאבלה: למה לא דרשתם את זה ממשרד האוצר?

יוסף ג'בארין: מה מעכב את העשרה מיליון?

סמי להיאני: הכול בשל אילוצי התקציב השוררים במשק ועקב הוראות התקציב ההמשכי הקיים כיום.

עינב קאבלה: אבל ב-2019 לא הייתה בעיה תקציבית.

סמי להיאני: ב-2019 כן ביקשנו, אבל התקציב לא הוקצה.

עינב קאבלה: אז זה כבר סיפור אחר.

עינב קאבלה: זה לא בגלל בעיית התקציב של אחת חלקי שתיים עשרה.

עינב קאבלה: זה פשוט שביקשתם ומשרד האוצר לא נענה?

סמי להיאני: לא.

סמי להיאני: בעיקרון זה לא משרד האוצר.

סמי להיאני: זה היה צריך להיות מתוקצב על ידי המשרד באופן שוטף מהתקציב השוטף שלו.

סמי להיאני: לא מהמשרד עצמו, כיוון שכנראה תקציב הזה לא הועבר ונושאי תקציב שהיו ב-2019, לא הוקצה העשרה מיליון שקל הספציפים.

עינב קאבלה: סמי, אז זה אומר ואני מנסה ככה מתוך התשובה שלך להבין: זה אומר שהמשרד לשוויון חברתי לא יישם את החלטת הממשלה.

סמי להיאני: אני לא יודע לתת לך את התשובה הזאת באופן מדויק.

סמי להיאני: אני יכול לבדוק את זה ולתת לך תשובה בכתב באשר לנושא של הקצאת התקציב הספציפי או שזה בגלל שלא הוקצה.

עינב קאבלה: אני רוצה להקל עליך כי אני רואה ש - - -

יוסף ג'בארין: שיגישו תשובה בכתב.

עינב קאבלה: סמי, ראשית תודה על הדברים והכנות ורואים שאתה מסור לעניין ורוצה לעזור.

עינב קאבלה: אז קודם שתדע שזה לא חלילה, השאלות לא מכוונות אישית ואנחנו מאוד מעריכים את העבודה שלך.

סמי להיאני: להיפך, אני רוצה כמה שיותר קדימה.

עינב קאבלה: אני יודעת, רואים את זה עליך, כשאתה מדבר זה מורגש.

עינב קאבלה: אז קודם כל תדע שזה ממקום טוב.

עינב קאבלה: אני כן מבקשת שהמשרד יעביר לנו התייחסות כתובה מדוע לא יושמה החלטת הממשלה מספר 3780 שאומרת שבשנת 2019 יוקצו עשרה מיליון ש"ח ממסגרת התקציב המאושר של המשרד לשוויון חברתי עבור מבנה נוסף במסגרת התוכנית.

עינב קאבלה: אני רק מבקשת ומצפה מהגורמים במשרד שלא יחזרו בתשובה הכתובה על הדברים שנאמרו כאן כי קשה לנו להבין מתוך התשובה הזאת למה זה לא בוצע.

עינב קאבלה: ואני מבקשת גם התייחסות מתי בכוונת המשרד ליישם את ההחלטה.

עינב קאבלה: כמובן שהציפייה שלנו זה מהר ככל האפשר וללא עיכובים נוספים, בסדר?

סמי להיאני: נשמח לתת את זה כמה שיותר מהר.

עינב קאבלה: אני ממש מודה לך.

עינב קאבלה: תודה רבה לך.

סמי להיאני: תודה גם לכם.

עינב קאבלה: וישר כוח לך.

עינב קאבלה: תודה.

סמי להיאני: ושנה טובה.

עינב קאבלה: שנה טובה, מבורכת ובריאה.

עינב קאבלה: תודה לך.

יוסף ג'בארין: אולי סוף סוף נשמע את משרד הכלכלה בנושא פארקי תעשיה?

עינב קאבלה: כן.

יוסף ג'בארין: (תרגום מערבית): לא העבירו את העשרה מיליון.

אנטאנס שחאדה: ביקשתי ישיבה עם משרד הכלכלה על פארקי התעשייה.

יוסף ג'בארין: חבל שזה לא הגיע אלינו קודם.

יוסף ג'בארין: היינו יכולים קצת ללחוץ.

עינב קאבלה: על מה אתה מדבר?

יוסף ג'בארין: זה לא סכום גדול, עשרה מיליון.

אנטאנס שחאדה: אבל זה משוויון חברתי לא מכלכלה.

עינב קאבלה: אעלה את משרד הכלכלה.

עינב קאבלה: הבנתי כמה דקות לפני הדיון שלא בטוח שנקבל תשובה, אבל אני רוצה לשמוע מהם אם יש להם תשובה או אין תשובה.

עינב קאבלה: תנסו לבקש את הנציגים של משרד הכלכלה, אותם אלה שאמרו שהם לא יודעים עדיין לענות על השאלה שבכל זאת יאמרו את זה כי אני רוצה גם - - -

נעם בוטוש: - - - אנחנו דיברנו עם רשות השקעות במשרד הכלכלה.

איילת חאקימיאן: אבל הם לא הצליחו לענות על זה.

עינב קאבלה: אנחנו ביקשנו את התייחסותם, אני לא יודעת מה הייתה הסיבה, אין להם תשובה, לא הצליחו להשיג אותם.

עינב קאבלה: אלה תשובות שאגב, אני אומרת למי ששומע שם – לא מקובלות עלי ולא על הוועדה.

עינב קאבלה: אנחנו כן ניתן לכם רגע את האפשרות להתייחס אם אתם רוצים ונעלה אתכם מיד.

עינב קאבלה: אני כן אצרף את הרשות לחדשנות בכל זאת.

איילת חאקימיאן: יש את נורית אייל ממשרד הכלכלה.

עינב קאבלה: שתפקידה?

איילת חאקימיאן: המנהלת הארצית של תוכנית האקסלרטורים.

עינב קאבלה: אז אפשר לשאול אותה אם היא רלוונטית לתשובה שאנחנו מבקשים.

עינב קאבלה: אם לא – אז לא.

נורית אייל: אני פה, אני לא רלוונטית לתשובה הזו הספציפית.

נורית אייל: אני מנהלת תוכנית האקסלרטורים.

עינב קאבלה: תודה בשלב זה, אני כן מצפה ורוצה שתאמרי למי שכן אחראי לזה במשרד שאנו מצפים לתשובתו.

עינב קאבלה: יש לו עוד הזדמנות לעלות אלינו עכשיו.

עינב קאבלה: אם לא, אז אנחנו נתקשר איתו מחוץ לוועדה, אבל אני חושבת שיותר ראוי שהתשובות ייאמרו כאן.

נורית אייל: אני מציעה שתפנו ללשכת המנכ"ל.

נורית אייל: אין לי מושג מי אחראי על זה במשרד הכלכלה, אני יועצת לסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים.

יוסף ג'בארין: אין נציג אחר של משרד הכלכלה?

יוסף ג'בארין: יש פארקי תעשיה ויש את - -

עינב קאבלה: אני כן רוצה את רשות החדשנות.

יוסף ג'בארין: - - הרעיון שהעלנו של תמיכה בחברות שיקלטו עובדים ערבים, לפחות בשנים הראשונות של ההעסקה.

עינב קאבלה: אבקש את רחל קנול מהרשות לחדשנות.

רחל קנול: אני לא מהרשות לחדשנות, אני ממיינדסט.

עינב קאבלה: משרד הכלכלה פשוט נעלם לנו בדיון הזה באופן מפתיע.

חיר עבד אלראזק: שלום, אני חיר מרשות החדשנות, חיר עבד אלראזק.

עינב קאבלה: שלום לך, שוב את שמך ותפקידך ברשות בבקשה.

חיר עבד אלראזק: אני מנהלת תוכניות ברשות לחדשנות - זירה חברתית ציבורית ואחראית על מסלול יזמות אוכלוסיות נשים, ערבים וחרדים.

חיר עבד אלראזק: סמי הזכיר בחלקו את הדברים שאנחנו עושים למען היזמים הערבים במסלול שאנחנו מפעילים משנת 2014 עד היום.

חיר עבד אלראזק: המסלול כולל תוכנית דו שנתית ליזמים ערבים, כאשר יזמים אצלנו בדרך כלל מגישים שנה בשנתה, אבל לערבים אנחנו מכירים באתגר של הגיוס ולכן אנחנו נותנים להם מענקים בשיעור גבוה יותר מה-50% שאנחנו בדרך כלל נותנים.

חיר עבד אלראזק: שנה ראשונה סבסוד של 70% מהמענק, מהתקציב, ועד שני מיליון וחצי.

חיר עבד אלראזק: ובשנה השנייה 70% מימון מתוך חמישה מיליון שקל.

חיר עבד אלראזק: כמו שסמי ציין, אנחנו השקענו במסלול הזה וביזמים יותר מ-82 מיליון שקל מאז הפעלת המסלול.

חיר עבד אלראזק: ואנחנו מנסים לשתף פעולה עם כל ה-ecosystem שנמצא בשטח, אם זה hybrid אם זה חסוב – עמותה שמקדמת יזמות צעירה, אם זה מסגרות שיזמים נמצאים בהם עמו חללים משותפים, אפילו בעיריות, עיריית חיפה, בנצרת.

חיר עבד אלראזק: אנחנו נמצאים בשטח ומנסים להנגיש כמה שיותר מידע ולעזור ליזמים שרוצים לגשת.

חיר עבד אלראזק: בנוסף, יש לנו תוכניות שעוסקות בהון אנושי.

חיר עבד אלראזק: הזירה שלנו עוסקת בהון אנושי ובהצעה לפיתרונות לאתגר בהון האנושי ובין היתר מתייחסת לאוכלוסיות במסלולים שהם כלליים אבל יש תגמול יתר לאוכלוסיות במסלול סיירות תכנות שזהCoding Bootcamps .

חיר עבד אלראזק: אנחנו מתגמלים סיירות שעושות השמה למוכשרים ערבים ויש לנו תוכנית ג'וניורים לחברות, התוכנית לא פונה רק להעסקה של ערבים.

חיר עבד אלראזק: אבל אתגר הג'וניורים והעסקת בוגרים ללא ניסיון הוא אתגר לכל הבוגרים ולא רק לערבים.

חיר עבד אלראזק: אני מודה שלערבים יש אתגר כפול, אבל אתגר הג'וניורים הוא אתגר של כל התעשיה ולכן יש לנו תוכנית שבעצם מתגמלת חברת הייטק שמעסיקה בוגר ללא ניסיון, ללא ניסיון במשרות פיתוח.

חיר עבד אלראזק: מעניקים לכל חברה ששוכרת בוגר ללא ניסיון 50,000 ש"ח למשך שישה חודשים.

חיר עבד אלראזק: אנחנו מקווים שאחרי שישה חודשים שהוא יצבור את הניסיון, גם אם החברה לא תמשיך להעסיק אותו, הוא יוצא לשוק עם ניסיון מעשי מוכח שיכול לאפשר לו למצוא עבודה ביתר קלות.

עינב קאבלה: תודה לך בשלב זה, אני נאלצת לקצר אותך כי יש לנו עוד גורמים רבים שאנחנו צריכים להספיק לשמוע אותם בדיון.

עינב קאבלה: תודה רבה.

חיר עבד אלראזק: תודה.

עינב קאבלה: אני מבקשת את התייחסות משרד העבודה והרווחה, נמצא איתנו מר רועי לבנון ממינהל תעסוקת אוכלוסיות, שלום רועי.

רועי לבנון: שלום.

עינב קאבלה: אני מבקשת גם את התייחסות שלך להחלטת הממשלה וגם התייחסות כללית כמובן.

רועי לבנון: אתחיל אולי בהחלטת הממשלה.

רועי לבנון: הרבה מהדברים הכללים נאמרו, אנסה להתייחס אליהם.

רועי לבנון: החלטת הממשלה 2292 מדברת על הרחבה של תוכנית.

רועי לבנון: קוראים לה תוכנית פורסטק.

רועי לבנון: מפעילים אותה – כמו שסמי סעדי ציין בהתחלה – צופן באזור הצפון ומעוף משאבי אנוש יחד עם עמותת ITWorks בשאר האזורים בארץ: ירושלים, דרום ומרכז.

רועי לבנון: היה מכרז שהתקיים, החלטת הממשלה ציינה על הארכה שלו בשנת 2017, בעצם בשנה נוספת, ובהתאם הדברים הסתיימו.

רועי לבנון: יש לי פה את הנתונים לפני.

רועי לבנון: אולי אגיד במילה: 800 משתתפים.

רועי לבנון: אנחנו מדברים על תוכנית שלוקחת סטודנטים בשנים ב', ג' לתחומי מקצועות ההייטק ועובדת איתם וכן עם בוגרים חסרי ניסיון בתעשייה.

רועי לבנון: התוכנית הזו הייתה פעילה עם 850 משתתפים ב-2017, בוצעו קרוב ל-400 השמות.

רועי לבנון: בסך הכול בין 2015 ל-, שזה המכרז הראשון שיצא, בוצעו כ-1,000 השמות של סטודנטים ערבים.

רועי לבנון: הרבה מהם מופיעים בנותנים שלנו.

רועי לבנון: ב-2018 יצאנו במכרז נוסף.

רועי לבנון: בהתאם להחלטת הממשלה.

רועי לבנון: בהיקף של 15 מיליון שקל לשלוש שנים.

רועי לבנון: 15 מיליון זה אם יש הגעה ל-100% של כלל היעדים וניצול של כלל הבונוסים.

רועי לבנון: הניצול בפועל עומד נכון לעכשיו על בערך כשבעה מיליון שקלים מתוך הסכום הזה.

רועי לבנון: אנחנו בראשיתה של השנה השלישית, זה קצת משתנה כי כל אחד מהספקים התחיל במועד אחר.

רועי לבנון: סך הכול המכרז מתנהל כסדרו ומגיע ליעדיו.

רועי לבנון: אני אומר את זה בחצי פה, גם כיוון שהעבודה מאתגרת בימים כתיקונים ובטח בימי קורונה.

רועי לבנון: כלומר, האתגר של ביצוע השמות בתקופה של האטה בגיוסים ובפרט בגיוס של ג'וניורים, של בוגרים חסרי ניסיון היא מאתגרת יותר.

רועי לבנון: דבר נוסף שצוין בהתחלה, נשכח באיזשהו שלב, זהו ההיבט המגדרי.

רועי לבנון: במכרז הוגדרו יעדים מגדריים ברורים.

רועי לבנון: גם לגבי אחוז הנשים המשתתפות וגם לגבי אחוז הנשים בקרב ההשמות.

רועי לבנון: אסתכל על 2019 שזו שנה שיש לנו נתונים מקצה לקצה, ב-2020 הפעילות עוד מתקיימת, אז אנחנו עומדים ביעד של 30% נשים בקרב המועמדים.

רועי לבנון: 1,200 מועמדים ב-2019, 30% נשים ו-400 השמות וגם יעד אחוז הנשים שם הוגדר כ-25% ואנחנו 24.9 קרובים מאוד ליעד.

רועי לבנון: אגיד שהיעדים האלה דומים לשיעור הסטודנטיות.

רועי לבנון: דבר נוסף שאומר על החלטת הממשלה היא שהיא ציינה על פרויקטים נוספים שיש לקדם בנושא הזה, ובהחלט אנחנו ממשיכים ובוחנים ולא מסתפקים רק בתוכנית פורסטק שעושה את העבודה בצורה טובה.

רועי לבנון: אנחנו עם מחקר מלווה שאמור, אני מקווה, להסתיים בקרוב.

רועי לבנון: אבל כבר המסקנות ממנו הן טובות סך הכול – על הפעלת התוכנית.

רועי לבנון: יש לנו מספר תוכניות, לגבי האוכלוסייה הדרוזית, לגבי מזרח ירושלים, לגבי תוכניות ל- Coding Bootcamps והכשרות חוץ אקדמיות שהאוכלוסייה הערבית משתתפת גם בתוכן.

רועי לבנון: כמובן שאנחנו כמו כלל משרדי הממשלה, או כלל המדינה יש לומר, מחכים לתקציב קבוע ולדיוני תקציב בכדי לקדם תוכניות עבודה.

עינב קאבלה: רועי, התוכניות הנוספות שנגזרות מהחלטת הממשלה הן תוכניות שטרם מיושמות או כבר מיושמות?

רועי לבנון: אז יש דברים שאנחנו מצליחים ליישם.

רועי לבנון: לדוגמה: לוטוס – יוזמה מדהימה שקשורה לנשים דרוזיות שבה אנו מצליחים לתמוך דרך תקציבים אחרים.

רועי לבנון: זה לא הוזכר בהחלטת הממשלה, אבל הצלחנו לתמוך בהקמה של זה ובהכשרה במחזור הראשון וגם עכשיו במחזור השלישי של ההכשרה שם.

רועי לבנון: אם תרצו נוכל פרט יותר, כאן או בהמשך.

עינב קאבלה: אבל מה לגבי התקציבים שגלומים בתוך החלטת הממשלה שאנחנו כן רוצים להבין האם היא מיושמת.

רועי לבנון: בהקשר של האוכלוסייה הערבית, הפוקוס המרכזי שצוין שם בצורה ברורה לגבי האוכלוסייה הערבית זה תוכנית פורסטק שאליה התייחסתי עכשיו.

רועי לבנון: הוגדר שתצא תוכנית למשך שלוש שנים לליווי והשמה של סטודנטים ובוגרים ערבים במקצועות ההייטק והיא אכן מתקיימת.

רועי לבנון: כלומר, כולל פעילות בקרה וכולל מחקר מלווה כמו שציינתי.

עינב קאבלה: שלוש השנים – מסתיימות מתי?

אוסאמה סעדי: עוד שנה וחצי.

רועי לבנון: עם אמנם בעיות, צריך לומר את זה בפני חברי הוועדה.

רועי לבנון: אבל הדברים בסך הכול נמצאים במגמה חיובית.

רועי לבנון: גם הדברים שדורשים טיפול, התוכנית עומדת ביעדיה באופן כללי.

עינב קאבלה: רועי, אז א' אנחנו להבין מה הבעיות כדי להבין מה אנחנו יכולים לסייע בפתרון הבעיות, כי אנחנו כן רוצים שזה ייושם.

עינב קאבלה: ב', אני מבקשת לשאול: אתה ציינת, אם הבנתי נכון, שמתוך 15 מיליון רק שבעה מיליון שקלים מומשו עד עכשיו לצורך התוכנית הזו שעומדת להסתיים, אם אני מבינה, ב-2020.

עינב קאבלה: איך אתה מסביר את הפער הזה של הכסף שטרם מומש ומה יעשה איתו כדי שהוא כן יתממש?

רועי לבנון: כן.

רועי לבנון: א' אנחנו נמצאים עדיין בתוך המכרז, כלומר, אחד הספקים הוא בתחילת השנה השלישית עכשיו.

רועי לבנון: אני עוד לא יודע להגיד, וצריך לומר שהמימוש של התקציבים האלה הוא בהתאם לעמידה ביעדים.

רועי לבנון: כן לאור המצב של הקורונה אנחנו בוחנים את האפשרות לעשות איזשהו שינוי ולא להגדיר להם.

רועי לבנון: עד היום אחוז ניכר מהכסף מוגדר רק בהינתן שיש השמות.

רועי לבנון: ובהינתן שאין השמות, כלומר, שזה יעד הקצה שלנו, אז אין ניצול של התקציב.

רועי לבנון: לאור הקורונה אנחנו בוחנים שינוי בשביל לאפשר יותר הכשרות מתוך תקווה שהמצב של הקורונה ישתפר והחברות תחזורנה לאפיקי הגיוס הרגילים ולהיקפי הגיוס הרגילים שלהם.

רועי לבנון: הבעיות נובעות מבעיות תפעוליות שונות שעלו.

רועי לבנון: זה לא משהו ספציפי כרגע שאני חושב שחברי הוועדה יכולים לסייע.

רועי לבנון: מה שכן אני מאוד מזהה, כמו שאמרת בעצמך, המכרז הזה יסתיים בשנת 2021, בערך באמצע שנת 2021.

רועי לבנון: ייתכן ובאמצעות חלק מהיתרות נוכל להאריך אותו, אבל הלקחים שלנו מההפעלה עד כה הן שאנחנו צריכים תקציב למכרז חדש ורחב יותר.

רועי לבנון: הפקנו לקחים, ביצענו עבודה רחבה על הנושא הזה.

רועי לבנון: ואנחנו כמו כולם יודעים שדיוני התקציב עדיין תקועים.

רועי לבנון: התקווה שלנו היא שברגע שניכנס לדיוני התקציב, המשאבים הנדרשים יוקצו לצורך המשך הפעילות.

רועי לבנון: גם בציר הזה וגם כמו שאמרתי לתוכניות הנוספות.

רועי לבנון: כרגע אנחנו צריכים לתכנן באי וודאות הקיימת.

עינב קאבלה: תודה רועי, אתה יודע להגיד שהמשוב הוא חיובי מהפעילות שעשיתם עד כה בתוכנית הזו?

עינב קאבלה: אני שואלת את זה בקשר לאמירה שצריך להאריך.

עינב קאבלה: אני רוצה רק לוודא שהפעילות היא נכונה להשגת המטרה.

רועי לבנון: כן.

רועי לבנון: אז שוב אני יודע להגיד את נתוני השכר וההשמות.

רועי לבנון: הם מופיעים לפני, אנחנו מדברים על 400 השמות, זה היקף גדול ביחס לכמות הסטודנטים שיש, זה היקף כיסוי מאוד יפה.

רועי לבנון: וגם רמות השכר, אנחנו יודעים נתונים, אזור ה-14,000 שקל להשמות.

רועי לבנון: אני מזכיר– או לסטודנטים או לבוגרים שהם חסרי ניסיון.

רועי לבנון: 14,000 שקל בממוצע, כולל השמות לא מעטות בשכר של מעל 11,000 שקל.

רועי לבנון: ואנחנו גם עם מחקר מלווה, בדיוק סיימנו מחקר מקיף עם מפעילים, עם חברות הייטק שמשתתפות בתוך התוכנית הזאת והביעו שביעות רצון בסך הכול.

רועי לבנון: וגם עם מחקר של 500 משתתפים שדגמנו וביצענו.

רועי לבנון: אנחנו עדיין בשלבים אחרונים, אך מכיוון שראיתי כבר את הנתונים ואנחנו מכירים את התוכנית הזו.

רועי לבנון: זו סך הכול תוכנית שעובדת ועושה את עבודתה.

רועי לבנון: כמובן, היא לא מספיקה לבדה.

רועי לבנון: צריך להמשיך וכמו שצוין ונאמר, הדגש על מערכת החינוך הוא משמעותי.

רועי לבנון: אם יורשה לי, אציין שבתחום החינוך יש חשיבות מאוד גדולה, לא רק למגמות הטכנולוגיות שהוצגו אלא לחמש יחידות מתמטיקה וחמש יחידות אנגלית.

רועי לבנון: גם להסתכל על הבגרות האיכותית, גם הציון הוא מאוד משמעותי.

רועי לבנון: וככל שמדברים על מגמות, ה-KPI שהייתי מסתכל עליהם הם חמש יחידות בפיזיקה ובמחשבים – אנחנו יודעים ממחקרים שאלו הדברים שמנבאים הצלחה גדולה יותר בהמשך, באקדמיה.

רועי לבנון: ואל אף שהתמונה היא חיובית באקדמיה בכללותה, עדיין יש פערי הון אנושי משמעותיים, בין האוכלוסייה הערבית לאוכלוסייה היהודית, בתחילת הלימודים.

רועי לבנון: כבר בהתחלה הם נמצאים בעמדת נחיתות לצערנו, האוכלוסייה הערבית, אנחנו כן מזהים את הצורך לשפר את איכות הזרם שמגיעה.

רועי לבנון: אני יודע שנעשים מאמצים והמצב טוב יותר, אנו מודעים לזה ורואים את זה.

עינב קאבלה: תודה רבה רועי, ואנחנו נשמח לקבל תוצאות המחקר שדיברת עליו כדי באמת ללמוד את זה ולהסיק את המסקנות הנכונות לגבי הצורך בהמשך שלו, כי זה נשמע שזו פעילות חיובית שרצוי וראוי שתמשיך.

עינב קאבלה: תודה.

רועי לבנון: בהחלט, תודה.

עינב קאבלה: נעבור למרכז טאוב, לפרופ' אבי וייס, נשיא מרכז טאוב, שלום לך אדוני.

אבי וייס: שלום ותודה רבה על ההזמנה.

אבי וייס: שמחתי מאוד לקבל את ההזמנה לכאן.

עינב קאבלה: סליחה פרופ' וייס, רק אגיד בפתיחה בגלל שהשעון מתקדם למרות שאנחנו רוצים שהוא יאט את הקצב הוא ממשיך בקצב שלו.

עינב קאבלה: אז אם תוכל לתמצת לשתיים-שלוש דקות כדי שנוכל גם להגיע לסיכום נכון של הדיון.

עינב קאבלה: תודה.

אבי וייס: זה יהיה קצר ביותר בגלל שכמעט כל הדברים שרצינו לדבר עליהם באמת כבר נאמרו על ידי אחרים.

אבי וייס: לכולם יש פה הסכמה מקצה לקצה, כמובן כולם מסכימים על החשיבות של הנושא.

אבי וייס: רואים באוכלוסייה הערבית אחד ממנועי הצמיחה הפוטנציאליים הגדולים של המשק הישראלי בשנים הקרובות, בעשורים הקרובים.

אבי וייס: לכן הדבר הזה חשוב באופן מיוחד.

אבי וייס: אנחנו שמחים מאוד ורואים לאורך תקופה ארוכה כבר את השיפורים שמתקיימים בתוך האוכלוסייה הערבית מבחינת סוג ההשכלה שמקבלים, רמת ההשכלה שמקבלים, הכניסה לתוך השווקים.

אבי וייס: כל הנתונים ששמענו היום והכול או הרוב בעצם כבר נאמר.

אבי וייס: רועי דיבר כרגע על רמת המיומנות.

אבי וייס: זה כבר גם קשור בעיקר - - - משתמש בנתונים קצת ישנים יותר של - - - בדרך כלל משתמשים בהם כשזה כבר משנת 2015 של ה-OECD , והדברים מאז, גם כן רואים שינויים מאוד גדולים שקרו מאז.

אבי וייס: אבל דבר אחד שאמרו אבל לא הבליטו ואני אדבר רק על הדבר הזה – זה שפות.

אבי וייס: אמנם אמרו כאן בקצרה את החשיבות של לימוד עברית.

אבי וייס: זה משהו שה-OECD מדבר עליו הרבה מאוד, שהידע בעברית היא חשובה לא רק כדי להצליח באקדמיה, אלא כדי להשתלב במקום עבודה לאחר מכן.

אבי וייס: כאשר, לא זוכר מי אמר מקודם – שיעדיפו לקחת יהודי בחברה מהרצליה מאשר ערבי עם אותם נתונים.

אבי וייס: חלקית לפחות זה יכול להיות עניין של ידע בשפה.

אבי וייס: הידע בשפה העברית היא מאוד חשובה למשק הישראלי.

אבי וייס: אבל חשוב לא פחות ואפילו הרבה יותר בתחומים שאנחנו מדברים עליהם כרגע זה הידע באנגלית.

אבי וייס: בידע באנגלית אנחנו רואים את התוצאות של ההצלחה באנגלית ואת ההערכה העצמית של איך אנשים רואים את היכולת שלהם באנגלית.

אבי וייס: והאוכלוסייה הערבית וגם באוכלוסייה החרדית שכמובן דיברנו עליהם גם כן בקצרה מאוד, הידע באנגלית הוא מאוד, מאוד חלש.

אבי וייס: בשביל להצליח בעולם של הייטק זה דבר שהוא חיוני ביותר.

אבי וייס: וההשלכה שלי מבחינת הדבר הזה, כמובן להגיד שצריכים לשפר את הידע באנגלית ואת הידע בעברית זה מצוין זה בעצם שפות שלוש וארבע באוכלוסייה הערבית.

אבי וייס: ולכן זה בעצם צפי מאוד מאוד גדול.

אבי וייס: אבל בכל מקרה זה אומר רק את נקודת דעתי מבחינת השלכות לגבי העתיד.

אבי וייס: כשדיברו על מערכת החינוך ועל החשיבות לשפר דברים במערכת החינוך, דיברו על בתי ספר תיכון, ואני חושב שזה מאוחר מדי.

אבי וייס: אנחנו צריכים להחזיר את זה אחורנית לבית ספר יסודי ושצריכים לשפר את הידע – גם את ההבנה של מה זה מחשב ואיך הדברים עובדים ועולם ההייטק וכולי, אפשר בגיל מאוד צעיר להחדיר את זה – ואת השיפורים בשפות חשוב לבנות אותם מגיל צעיר.

אבי וייס: ואני חושב אולי שזה הלקח העיקרי שיש לי להוסיף על פני הדברים הרבים שנאמרו.

אבי וייס: אגיד רק משפט אחד נוסף:

אבי וייס: הכנו מצגת מאוד נחמדה שמראה את החשיבות של זה ועוד דברים לגבי האוכלוסיות הללו.

אבי וייס: הייתה בעיה להעלות אותה ולכן בכל מקרה הייתי מקצר עכשיו.

אבי וייס: זה כן הועלה או יעלה לתוך האתר של הכנסת שכל אחד יוכל לראות אותה ואם מישהו לא מוצא אותה אפשר לפנות אלינו ואנחנו נשמח לשלוח.

אבי וייס: תודה רבה.

עינב קאבלה: יש לנו את המצגת וזה כן אפשרי ונעלה אותה לאתר בגלל קוצר הזמן ובהחלט נתייחס להפניה שלך.

עינב קאבלה: אני מודה לך מאוד על ההשתתפות וההתייחסות לדברים.

אבי וייס: בשמחה.

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: אני מקבלת בברכה את בואה חברת הכנסת אימאן חטיב יאסין, את רוצה להתיחס לזה?

אימאן ח'טיב יאסין: לא עכשיו.

עינב קאבלה: אנחנו קרובים לסיום, בגלל זה אני שואלת.

עינב קאבלה: אנחנו ממש בקצה הדיון.

יוסף ג'בארין: אשמח לשמוע מסמי הערות מסכמות בעקבות כל מה ששמענו.

עינב קאבלה: ברור, ברור.

עינב קאבלה: אבל אני פניתי קודם כל לחברת הכנסת.

יוסף ג'בארין: כן, כן.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי.

אימאן ח'טיב יאסין: צוהריים טובים לכולם, דיון חשוב ומבורך, דיון נחוץ ביותר.

אימאן ח'טיב יאסין: כולנו ערים לעלייה בשנים האחרונות לגבי השתלבות של סטודנטים צעירים וצעירות ערביות בתעסוקה בעולם ההייטק.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל אנחנו עדיין רחוקים מאוד מהמקום שאנחנו צריכים להיות ויכולים להיות בו.

אימאן ח'טיב יאסין: אין ספק שגם האחוז של ההשתלבות לא יושב טוב גם אם אחוז הסטודנטים שסיימו ושלומדים ושעתידם להשתלב בתחום הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: ולכן אני חושבת שצריך לדאוג לתוכניות יזומות מהמשרדים הרלוונטיים ועכשיו אנחנו יצאנו מישיבה במשרד הכלכלה.

אימאן ח'טיב יאסין: הייתי בישיבה שם.

עינב קאבלה: אז בגלל זה הם לא יכלו לעלות איתנו לזום.

אימאן ח'טיב יאסין: מה?

עינב קאבלה: הם לא עלו איתנו לזום.

עינב קאבלה: ביקשנו התייחסות שלהם לגבי החלטת ממשלה, אז עכשיו אני מבינה למה.

עינב קאבלה: אני נותנת להם The benefit of the Doubt.

אימאן ח'טיב יאסין: בין הנושאים שהעלינו זה גם את הנושא הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: נכון שהפגישה הייתה בנושא של תעסוקת נשים ערביות, אבל אין ספק שיש הרבה תוכניות שגם קשורות גם לנשים וגם לגברים.

אימאן ח'טיב יאסין: התוכנית של 4.20 היא אחת התוכניות הכי רלוונטיות לדיון שקורה כאן.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מבקשת שמהמקום הזה שינתן מענה ומענה קרוב.

אימאן ח'טיב יאסין: זה כלול בתקציב של השנה הבאה אבל בכל זאת צריך לדרוש שהדבר הזה יקרה.

אימאן ח'טיב יאסין: כיוון שבלי דברים יזומים ומובנים אנחנו נישאר איך אומרים: אללה באב אללה, מה שבא בא, ברוך הבא.

אימאן ח'טיב יאסין: ואנחנו כאן לא נסתפק, לפחות החברים ברשימה המשותפת שלוקחים את הנושא על סדר היום.

עינב קאבלה: שותפים לכם גם חכי"ם נוספים, שתדעו.

יוסף ג'בארין: זה נכון.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו מאוד מברכים ורוצים ומאמצים.

עינב קאבלה: מאה אחוז, תודה לך.

איילת חאקימיאן: משרד הכלכלה הצטרף.

עינב קאבלה: הנה, את רואה, הגעת פינית אותם.

עינב קאבלה: אז הם מוכנים לעלות.

עינב קאבלה: בואו נעלה את נציגת משרד הכלכלה, אנא הציגי את עצמך ואת תפקידך, שלום וברוך הבא.

חיה אלזרות: צוהריים טובים לכולם, חיה אלזרות מהרשות להשקעות, מנהלת מחלקת ניהול לקוחות ברשות להשקעות, אחראית על מסלולי סיוע במונחי השקעות הון לתעשייה.

עינב קאבלה: שלום, רק רציתי להגיד בפתח הדברים שחשובה לנו ההתייחסות שלך לרבות הנושא של החלטת הממשלה שדיברנו עליה ומשרד הכלכלה קשור לזה.

עינב קאבלה: כמובן גם לתוכניות הנוספות שאתם עוסקים בהן ונרצה לשמוע על זה.

עינב קאבלה: ועדיין להיות יחסית תמציתיים לשלוש דקות בגלל קוצר הזמן.

עינב קאבלה: בבקשה.

חיה אלזרות: קודם כל בעקבות החלטת הממשלה לעניין קידום ההייטק במגזר הערבי בשנת 2019.

חיה אלזרות: אישרנו תוכנית במסגרת הקמת מבני הייטק למגזר המיעוטים.

חיה אלזרות: הוגשו אלינו שתי תוכניות, מתוך שתי התוכניות אישרנו תוכנית אחת ראויה לחברת א.ר.ג.ר ציפורי שהם אמורים להקים מבנה הייטק לאיכלוס של חברות הייטק במתחם ציפורי בנצרת.

חיה אלזרות: אושרה להם תוכנית של 59 מיליון.

חיה אלזרות: הם אמורים להקים את זה בשנים הקרובות.

חיה אלזרות: ובמונחי מענק הסיוע שלנו הוא עשרה מיליון עבור הקמה של מבנה הייטק הזה.

חיה אלזרות: בהנחה ונקבל תקציב נוסף אנחנו נצא בהקצאה נוספת.

יוסף ג'בארין: מה זה: השנים הקרובות?

יוסף ג'בארין: אין לו"ז מתי הם אמורים לעשות את זה?

חיה אלזרות: יש לו"ז מפורט בהוראה, בוודאי, יש להם כך וכך שנות ביצוע, הם צריכים להשיג את כל האישורים.

חיה אלזרות: אנחנו מודעים לזה שלהקמת מבנה הייטק ועד האיכלוס שלו זה לא עניין של שנה שנתיים, זה קצת יותר.

עינב קאבלה: אבל אתם עומדים בלו"ז, אתם בוחנים את אבני הדרך?

חיה אלזרות: אושרה התוכנית בסוף 2019, לחברה יצא כתב אישור בתחילת 2020, אנחנו עדיין בתחילת הדרך.

עינב קאבלה: מבחינת החלטת הממשלה בעצם זה היישום המלא מבחינתכם?

חיה אלזרות: זה היישום מבחינתנו, כן.

חיה אלזרות: ניצלנו את כל התקציב - -

עינב קאבלה: אוקיי.

חיה אלזרות: - - שעמד לרשותנו.

חיה אלזרות: אם נקבל תקציב נוסף, אנחנו נצא בהקצאה נוספת.

חיה אלזרות: אנחנו יודעים על עוד מתחם - - - שבפעם הקודמת ולא עבר את הוועדה שרוצה להקים ואם יהיה לנו תקציב נוסף אנחנו נצא בהקצאה נוספת.

עינב קאבלה: את יודעת להגיד לי אם לפי החלטת הממשלה אתם אמורים לקבל הקצאה נוספת של תקציב?

יוסף ג'בארין: אבל בכלל החלטת הממשלה דיברה על שני פארקים.

עינב קאבלה: על זה אני שואלת.

חיה אלזרות: לפי מה שאני יודעת יש מגעים להשגת תקציב נוסף.

עינב קאבלה: אני מנסה להבין אם בהחלטת הממשלה יש רכיב מסוים של תקציב שאתם טרם קיבלתם ממשרד האוצר?

חיה אלזרות: לא אנחנו.

חיה אלזרות: יש תקציב של נגב גליל שהם אמורים לקבל ואם הם יקבלו אנחנו נוכל לצאת בהקצאה נוספת.

חיה אלזרות: זה מה שידוע לי.

עינב קאבלה: הבנתי.

חיה אלזרות: מה שאנחנו קיבלנו, ניצלנו.

עינב קאבלה: - - -

יוסף ג'בארין: החלטת ממשלה דיברה על שני פארקים, אז את אומרת אחד בצפון.

יוסף ג'בארין: יש כבר מחשבה לגבי השני, איפה ימוקם?

נעם בוטוש: - - - ההצעה בכפר קאסם נפלה.

חיה אלזרות: עוד פעם, כשיצאה ההחלטה אם היה שתיים ראויים והיינו יכולים לחלק את הכסף אז כמובן שהיה עדיפות לפצל את זה לשניים.

חיה אלזרות: אבל היו לנו רק שתי בקשות שרק אחת הייתה ראויה ולכן לזה ניתן כל הכסף עבור מבנה הייטק בצפון.

חיה אלזרות: אני מניחה שאם תהיה הקצאה נוספת ותקציב נוסף, כמובן שהמטרה היא לפזר.

עינב קאבלה: סמי, אתה רוצה להתייחס?

סמי סעדי: כן.

סמי סעדי: הקול קורא בהחלטת הממשלה דיברה על הקמת מבני תעשייה או שני פארקי הייטק.

סמי סעדי: אחד בצפון ואחד במרכז, אחד בגליל ואחד במשולש.

סמי סעדי: יצא הקול קורא כמו שהיא מדברת באמת, אבל הייתה זכייה אחת.

סמי סעדי: כפי שגם - - - עדיין חסר התקציב של עשרה מיליון שקל להוצאת הקול קורא השני.

סמי סעדי: להקמת פארק התעשייה השני.

חיה אלזרות: נכון.

עינב קאבלה: אם אני מבינה - - -

יוסף ג'בארין: עשרה מיליון שקל, זה כול ה - - -

סמי סעדי: כן, כן.

סמי סעדי: בהחלטה היה עשרה מיליון שקל ועוד חמישה מיליון לכל מיני נושאים של תחבורה.

סמי סעדי: אבל התקציב הדרוש להוצאת הקול קורא כפי שגם הבנו מהישיבה במשרד הכלכלה וממרכז ההשקעות – חסר להם את העשרה מיליון שקל שהיו אמורים לקבל דרך המשרד לשוויון חברתי.

עינב קאבלה: אז המרכז השני אמור להגיע מהתקציב במשרד שביקשתי קודם את הדיווח.

סמי סעדי: נכון.

עינב קאבלה: הבנתי.

עינב קאבלה: זאת השיחה הקודמת שאמרתי - - -

יוסף ג'בארין: אלו אותם עשרה מיליון.

יוסף ג'בארין: מסכנים האזרחים הערבים – כל זה סביב העשרה מיליון.

סמי סעדי: כן.

אימאן ח'טיב יאסין: לא.

אימאן ח'טיב יאסין: מסכנה הממשלה, אין לה כסף.

יוסף ג'בארין: פה שמים יעד - - -

עינב קאבלה: לא, לא.

עינב קאבלה: זה סיפור אחר פה.

עינב קאבלה: יש החלטת ממשלה, יש כסף ולא ביצעו.

עינב קאבלה: מבחינתי זה בכלל זועק לשמים.

עינב קאבלה: את פספסת, אבל כשהיה נציג המשרד הרלוונטי לא קיבלתי את תשובתו בעניין הזה.

עינב קאבלה: כוונתו הייתה טובה, תשובתו לא הייתה טובה ולכן ביקשתי התייחסות כתובה למה זה לא מיושם ומתי הם מתכוונים ליישם.

עינב קאבלה: אנחנו גם נעקוב אחרי זה.

יוסף ג'בארין: חייבים.

עינב קאבלה: בוודאי.

עינב קאבלה: עכשיו אנחנו איתך חיה ואני רוצה גם התייחסות שלך גם לפרויקטים הנוספים והדרכים הנוספות שבה אתם פועלים כדי לעודד את השתלבותה של האוכלוסייה הערבית בענף ההייטק.

חיה אלזרות: יש מסלולים נוספים, בעיקר במסלולי תעסוקה.

חיה אלזרות: מסלול 4.2 אם אני זוכרת נכון את מספרו, שאני יודעת שנכון לעכשיו, בשנה הספציפית הזאת המסלול טרם נפתח.

חיה אלזרות: אני יודעת שגם בתחום הזה – אני לא סגורה אם הם קיבלו תקציב או לא קיבלו תקציב בשביל לפתוח הקצאה עוד השנה.

עינב קאבלה: מה זה המסלול הזה?

אימאן ח'טיב יאסין: זה 4.20 , מה שסיפרתי עליו שמתמקדת בנשים.

חיה אלזרות: נכון, מה שהזכירה קודם זה מסלול להעסקת עובדים ממגזר המיעוטים בהייטק.

חיה אלזרות: מתמחים ערבים אני זוכרת נכון.

סמי סעדי: מהנדסים, לאו דווקא מתמחים.

סמי סעדי: קליטת מהנדסים ערבים.

חיה אלזרות: נכון.

סמי סעדי: היה את המסלול של 60% במשך 30 חודשים, מהשכר.

חיה אלזרות: את רוצה שאברר לך ואני כבר אעלה חזרה לשיחה, אני אבדוק איפה זה עומד, כי לדעתי קיבלנו תקציבים נוספים - -

אימאן ח'טיב יאסין: אבל אין עוד אישור עדיין.

חיה אלזרות: - - בימים האחרונים.

חיה אלזרות: אני אוכל לברר את זה.

עינב קאבלה: את התשובה כבר לא נוכל כעת כי אנחנו קרובים לסיומה של הישיבה.

עינב קאבלה: אני כן מבקשת את ההתייחסות שלכם, גם להיבטים של אם קיים או לא קיים, אם יושם או לא יושם, ואם לא יושם מתי אמור להתחיל.

עינב קאבלה: כשנקבל תשובות ברורות בכתב לוועדה, וכמובן אפיץ אותה לחברים.

עינב קאבלה: יש משהו נוסף, או שזהו?

אימאן ח'טיב יאסין: זה מה שקשור להייטק ספציפית?

עינב קאבלה: לא.

עינב קאבלה: להייטק בהקשר של האוכלוסייה ערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: בהקשר של האוכלוסיות הערביות יש את התוכנית שנסגרת ההרשמה שלה ממש או-טו-טו בשעה הזאת, זו תוכנית 4.17 שמדברת על קליטת עובדים חדשים בתחומים מסוימים.

חיה אלזרות: התוכנית הזאת פעילה, אפשר להגיש אליה בקשות.

חיה אלזרות: זאת תוכנית קיימת והיא פעילה נכון לעכשיו.

חיה אלזרות: ב-4.17 אפשר להגיש בקשות.

אימאן ח'טיב יאסין: שמסתיימת או-טו-טו עוד שעה.

עינב קאבלה: ויש לכם תוכניות להמשך?

חיה אלזרות: עוד פעם אסביר – קיבלנו בימים האחרונים תקציבים חדשים אז אני לא יודעת להגיד לך בדיוק איך זה מחולק.

חיה אלזרות: במסלולי תעסוקה בפרט.

חיה אלזרות: לכן אני לא רוצה לענות על דברים שאני לא סגורה לגביהם.

חיה אלזרות: אם תרצי אוכל להשיב אחרי זה בכתב.

עינב קאבלה: אז א' אנחנו קוראים למשרד כן לשים דגש על הנושא הזה גם במסגרת התקציבים שהוא מקבל וכמובן שאנחנו נבקש את ההתייחסות שלכם לגבי מה הולך להיות קדימה.

עינב קאבלה: אנחנו נכנסים תכף לשנה חדשה.

עינב קאבלה: יש תקציבים ואנחנו רוצים לדעת מה הולך לקרות בהיבט הזה.

חיה אלזרות: בסדר גמור.

עינב קאבלה: תודה רבה לך חיה שהצטרפת אלינו.

חיה אלזרות: להתראות.

אימאן ח'טיב יאסין: אגב לא הכרתי אותה, לא הייתי איתה בישיבה.

עינב קאבלה: צחקתי, פשוט הייתה לנו ביקורת על זה שהם לא עלו.

עינב קאבלה: מאוד מבקשת להצטרף לדיון בזום, נורית איל ממשרד הכלכלה, מקודם לא היה משרד כלכלה.

עינב קאבלה: סליחה, את היית איתנו מהתחלה, מתנצלת.

עינב קאבלה: בדקה אם תוכלי כי אנחנו בחריגת זמן.

עינב קאבלה: ועדיין חשוב לנו שתתיחסי.

נורית אייל: אני מנהלת את תוכנית מעוף טק, זו תוכנית לאקסלרטורים בפריפריה החברתית והגיאוגרפית של מדינת ישראל, מטעם הסוכנות לעסקים קטנים בינוניים במשרד הכלכלה.

נורית אייל: התוכנית שפועלת ב-2019 ו-2020.

נורית אייל: פריפריה גיאוגרפית מקרית שמונה ועד אילת.

נורית אייל: חברתית: אוכלוסייה ערבית, אוכלוסייה חרדית ומשרתי מילואים פעילים.

נורית אייל: אולי הדבר הכי חשוב ועצוב שצריך להגיד הוא שהתוכנית הולכת להיסגר, ממש בחודש הבא בגלל שהיא תלויה בתקציב תוספתי.

נורית אייל: זאת תוכנית שלקח הרבה זמן לבנות אותה, לבנות ecosystem של סטארט אפים בפריפריה שאין שם בכלל פעילות הייטק.

נורית אייל: זה הרבה מאוד עבודה.

נורית אייל: התקדמנו מאוד משנה לשנה, אבל התוכנית הולכת להיסגר.

נורית אייל: אגב, יש לה הישגים מדהימים, התוכנית תוקצבה ל-30 מיליון שקל.

נורית אייל: עד היום גויסו – רק ארבעה חודשים לסיום המחזור של 2019 – 11 מיליון דולר.

נורית אייל: זאת אומרת שהחזר ההשקעה הוא כבר חיובי והוא יהיה כמובן הרבה יותר גדול ממה שהמדינה שמה בו את הכסף.

נורית אייל: אבל היא הולכת להיסגר כרגע, אני כן יכולה להגיד שאם היא לא תמשיך באופן רציף יצטרכו לבנות אותה שוב.

נורית אייל: ב-2022, למשל, זה יהיה להתחיל את הכול מאפס.

נורית אייל: אז אם יש משהו שאתם יכולים לעשות, אני חושבת שזה הזמן.

עינב קאבלה: מה שם התוכנית?

נורית אייל: מעוף טק.

נורית אייל: והיא מתנהלת תחת הסוכנות לעסקים קטנים בינוניים, משרד הכלכלה.

נורית אייל: דרך גוף השטח מעוף.

עינב קאבלה: אוקיי.

עינב קאבלה: אתה מכיר את זה יוסף?

יוסף ג'בארין: לא.

יוסף ג'בארין: בטח צופן יכירו.

אימאן ח'טיב יאסין: זה לא מעוף.

סמי סעדי: מכירים את מעוף.

סמי סעדי: זה לא אותו מעוף.

עינב קאבלה: אתה יודע להגיד על זה משהו?

סמי סעדי: לא, כי אנחנו לא מעורבים בתוכנית.

סמי סעדי: צופן לא מעורבים בזה.

עינב קאבלה: הבנתי.

עינב קאבלה: אוקיי.

עינב קאבלה: נורית, תודה רבה לך.

עינב קאבלה: אני חושבת שאנחנו ניאלץ להגיע לסיום.

עינב קאבלה: .

עינב קאבלה: אני רוצה דקה לסמי כי הבטחתי.

יוסף ג'בארין: דקה לסמי, דקה לי.

סמי סעדי: אנחנו לא נציג את המצגת, קודם כל באמת תודה.

עינב קאבלה: דקה וחצי גם בסדר.

אימאן ח'טיב יאסין: - - - דקה ממני.

יוסף ג'בארין: השאלה העיקרית סמי היא איך ממשיכים כדי לוודא שאנחנו מתקדמים?

סמי סעדי: אז ככה, גיבשנו תוכנית חומש שנגיש אותה גם לוועדה ואנחנו ממש מבקשים בימים אלה לגבש ועדה בין-משרדית אם אפשר, ברשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה בשביל לקדם את תוכנית החומש.

סמי סעדי: עבדנו שמונה חודשים עם המועצה הציבורית, עם פורום חברות ההייטק, עם ועד ראשי הרשויות.

סמי סעדי: זאת תוכנית של ועד ראשי רשויות שנותנת מענה לחמש שנים הבאות להגדיל את מספר המועסקים ל-20,000 ולהקמת שלושה מרכזי ומתמחי עבודה, בוסתני הייטק, בתוך החברה הערבית.

סמי סעדי: יש לנו תוכנית מפורטת, שעבדנו עליה עם חברת "דלויט" ועם ועד ראשי הרשויות ועם המועצה הציבורית לבנייה וקידום הייטק בחברה הערבית.

סמי סעדי: תוכנית מפורטת שנותנת מענה לחמש שנים הבאות.

סמי סעדי: התקציב שלה זה בערך 800 מיליון שקל, האימפקט שלה בערך 5 מיליארד שקל.

סמי סעדי: יש את כל החישובים הדרושים ואת כל תוכנית העבודה ליישם את התוכנית הזאת.

סמי סעדי: גם עם מר עבדאללה חטיב ידידי, וגם סמי ליהיאני ידידי ועם כל החברים שדיברו, יש שיתופי פעולה.

סמי סעדי: מה שדרוש עכשיו זה לעשות את ה-Scaling: לקחת את התוכנית הזו לרמה הלאומית, לרמה הארצית בשביל לעשות את האימפקט הלאומי והאימפקט הארצי לעניין הזה של ההייטק וחדשנות ויזמות בחברה הערבית.

עינב קאבלה: תודה רבה סמי, תודה רבה גם על ההשתתפות.

יוסף ג'בארין: מה שאני מציע זה כך: יש את הרעיונות שאני העליתי ולא היה מספיק זמן לדון בהם.

יוסף ג'בארין: למשל, מימון שכר של עובדים חדשים בשנים הראשונות.

יוסף ג'בארין: לגבי פארקי תעשייה הבנו שיש עדיין בעיות בתקציב.

עינב קאבלה: כן.

עינב קאבלה: זה מה שרציתי להגיד, שאנחנו מדברים על דברים שצריך לעשות, ויש דברים שכבר נעשו ולא מיושמים ואני חושבת שבוודאי צריך קודם כל להתחיל בזה ולדרוש את היישום של ההחלטות החשובות שכן נלקחו.

יוסף ג'בארין: כן.

יוסף ג'בארין: אני לא יודע אם סמי התייחסת לנושא של עידוד סטודנטים.

יוסף ג'בארין: מלגות לתחומים הללו של מדעי מחשב, הנדסה וכולי.

סמי סעדי: כן – במסגרת תוכנית החומש יש את הפארק הזה.

יוסף ג'בארין: אני חושב שדבר כזה רציני, אם הוועדה לא לחוצה יותר מדי מבחינת הזמנים, אולי מחייב פרק ב' של דיון.

יוסף ג'בארין: שזה אם נסכים אחרי החגים לקבוע ישיבה שהכותרת שלה תהיה דווקא תוכנית החומש או תוכניות לקידום.

יוסף ג'בארין: כאן אנחנו יותר הצפנו את הבעיה, נכון, פחות עסקנו בפיתרונות.

עינב קאבלה: אגיד לך מה אני מציעה, תשלים בבקשה את דבריך.

יוסף ג'בארין: אם אפשר לפנות למשרדי הממשלה ולהגיד להם לדיון עוד חודשיים, אנחנו רוצים התייחסות לתוכנית העבודה שלכם.

יוסף ג'בארין: לא שהם מגיבים על הבעיות אלא פשוט מה תוכנית העבודה לשלוש-ארבע השנים הקרובות.

עינב קאבלה: אגיד לך מה אני מציעה - - -

יוסף ג'בארין: העלה גם מר עימאד תלחמי את הרעיון של שולחן עגול.

יוסף ג'בארין: הרעיון הוא להביא את כל האנשים המעורבים, בנוסף לנו את צופן , נציגי משרד הממשלה: כלכלה, רווחה, תחבורה.

יוסף ג'בארין: אולי, השאלה מה תהיה התרומה של הוועדה.

יוסף ג'בארין: אפשר לעשות את זה אולי בחסות הוועדה.

יוסף ג'בארין: הרעיון הוא לעשות מעקב אחרי הדברים.

עינב קאבלה: ברור.

יוסף ג'בארין: ונראה לי שאנחנו כן צריכים כי כיום אין פורום אחר שמתאם בין היוזמות השונות.

עינב קאבלה: הוועדה בהחלט תשמח לעקוב אחרי הדברים.

עינב קאבלה: אני כן חושבת, בהמשך למה שסמי אמר, שהפורום המשותף צריך להיות של משרדי הממשלה כי מהם מגיע הביצוע.

עינב קאבלה: חשוב שנדבר ומודעות - - -

יוסף ג'בארין: כן.

יוסף ג'בארין: אנחנו צריכים את משרדי הממשלה שיקשיבו לנו ולו ולך.

עינב קאבלה: ברור.

עינב קאבלה: אני כן חושבת שנכון שהוועדה תקרא לפורום שדווקא יבוא כבין-משרדי.

עינב קאבלה: בהשתתפות שלך, בהשתתפות של מי שצריך.

עינב קאבלה: כדי לדאוג שהבעיות הנכונות יהיו מוצפות.

עינב קאבלה: אבל אם לא יהיו שם הגורמים הממשלתיים שיתנו את ההתייחסות שלהם, אנחנו נעסוק בלדבר על זה ולא בלפתור את זה ומזה אני חוששת.

עינב קאבלה: אני כן מקבלת את מה שאתה אומר, אבל אני רוצה לקחת את זה לכיוון הביצועי.

עינב קאבלה: לגבי המעקב, את רצית להגיד משהו?

עינב קאבלה: כי אני רוצה לסכם.

אימאן ח'טיב יאסין: כן.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רציתי להפנות זרקור על עובדה שיש לנו – לא יודעת אם זה דובר קודם – הרבה צעירות וסטודנטיות שמסיימות בתחום הלימודים הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: ודווקא מול הצעירות האלה יש יותר חסמים מאשר מול הצעירים.

אימאן ח'טיב יאסין: ואני מבקשת שזה יילקח בחשבון כנקודה בפני עצמה, לבחון אותה ולתת פיתרונות ומענים גם לנקודה הזו.

עינב קאבלה: אוקיי.

עינב קאבלה: באמת שמענו פה בדיון, הצפנו את הבעיות, הצגנו את נתונים.

עינב קאבלה: אין ספק, אני חושבת שכולם תמימי דעים שצריך לדאוג לעידוד השילוב של האוכלוסייה הערבית.

עינב קאבלה: בדגש על נשים – אמרתי את זה בתחילת הדיון, לא היית, אבל נתתי לזה התייחסות מיוחדת כי אני באמת חושבת שגם רואים את זה בפער שמול ההתחלה, של שלב הלימודים לבין ההשתלבות בתעשייה.

עינב קאבלה: זה זועק לשמים הפער הזה.

עינב קאבלה: אני כן אתייחס למה שאמרת באופן הזה: אני כן חושבת שמהדיון הזה ראוי שכן נצא עם מסקנות, כי זה דיון מהיר ואנחנו צריכים לצאת עם מסקנות.

יוסף ג'בארין: בוודאי.

עינב קאבלה: בהחלט יש מסקנות.

עינב קאבלה: אגע בכמה נושאים, וכמובן אנחנו אחר כך נסכם את זה בצורה מסודרת.

עינב קאבלה: לגבי המשך מעקב: הייתי עושה דיון נוסף, שלאו דווקא במסגרת דיון מהיר, אנחנו נוכל לעשות אותו בשיתוף פעולה ולעשות אותו פה.

עינב קאבלה: כדי באמת לייצר לנו גם מנוף לבדוק את מה שאנחנו נבקש עכשיו מהמשרדים השונים שפגשנו אותם פה.

עינב קאבלה: וגם כדי לשמוע דברים נוספים שיכולים להיות כחלק מהמסקנות שאנחנו מבקשים את התייחסות משרדי הממשלה.

עינב קאבלה: אם זה לתוכנית חומש, ואם זה ליעדים קדימה.

יוסף ג'בארין: האמת היא שבדרך כלל אנחנו לא נותנים לעמותות את הפורום הזה לבוא ולהציג וכדומה.

יוסף ג'בארין: אבל במקרה הספציפי הזה, צופן זה כמעט הארגון הייחודי שמוביל את העשייה והוא בקשר עם משרדי הממשלה.

עינב קאבלה: בשמחה, אני גם במקרים אחרים - - -

יוסף ג'בארין: ולכן שווה להקדיש זמן שיציגו את תוכנית החומש ולשמוע גם את משרדי הממשלה.

יוסף ג'בארין: התייחסות שלהם לתוכנית הזו.

עינב קאבלה: אפשר בהחלט לעשות אחרי תקופת הפגרה דיון מיוחד על תוכנית חומש.

עינב קאבלה: במנותק ולא במנותק, כן.

עינב קאבלה: אבל ברור שזה בהקשר של מה שעשינו היום.

עינב קאבלה: אבל לא כהמשך, כי כן חשוב לי שהיום נצא עם המסקנות לאור מה ששמענו.

עינב קאבלה: ורק אגיד שבהקשר הזה גם חשוב שנקבל את התייחסות משרד החינוך לגבי מה הולך להיות קדימה.

עינב קאבלה: שמענו, הוא כן שיתף אותנו בדברים חיוביים שנעשו, אבל זה בבחינת דברים לא מספיק קונקרטיים מבחינתי – לא שמעתי היקפים, לא שמעתי תאריכי יעד מדויקים.

עינב קאבלה: יש גישה חיובית אבל צריך לראות איך זה מיושם.

עינב קאבלה: בנוסף, שוב – אמרתי את זה ואני חוזרת על זה בסיכום:

עינב קאבלה: המשרד לשוויון חברתי לגבי יישום החלטת הממשלה ועשרה מיליון שקלים להקמת מרכז נוסף.

עינב קאבלה: משרד הכלכלה, לא בהיבט של המבנה, אבל בהיבטים של התוכניות הנוספות שהוא מקיים.

עינב קאבלה: כולל התוכנית ששיתפה אותנו עכשיו לגבי מעוף טק, שזה נשמע שזה משהו חשוב וראוי לבחון אם יש מקום באמת לא להפסיק את זה ולגדוע פעילות חשובה שנעשית.

עינב קאבלה: שווה ללמוד את זה ולקבל התייחסות ממשרד הכלכלה ללמה הוא מפסיק את זה ולמה הוא לא ממשיך את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: וגם התוכנית של 4.20 עלולה להיפסק - - -

עינב קאבלה: וגם התוכנית של 4.20.

עינב קאבלה: זה מבחינתנו מול משרד הכלכלה.

עינב קאבלה: אני חושבת שצריך גורם אחד שייתן לנו את התשובות בצורה מסודרת על כלל התוכניות שמשרד הכלכלה מקדם.

עינב קאבלה: בנוסף, אני כן חושבת שנכון לבחון את ההקמה של פורום בין-משרדי להגדלת מספר המועסקים מקרב החברה הערבית בהייטק.

עינב קאבלה: שיהיו בו נציגים של המשרדים הממשלתיים הרלוונטיים.

עינב קאבלה: ובאמת תתבצע עבודה איכותית כדי לראות איך משלבים.

עינב קאבלה: ואיך משלבים בדגש על נשים בחברה הערבית ואנחנו רואים את הפער הזה, הוא מציק.

עינב קאבלה: אני רוצה להודות בסיום הדיון שלנו שהיה בהחלט מעניין וחשוב.

עינב קאבלה: קודם כל ליוזם הדיון שהגיש את הבקשה לדיון מהיר, חברי, חבר הכנסת יוסף ג'בארין, תודה לך ולכל חברי הכנסת שהשתתפו כאן.

עינב קאבלה: לסמי ולצופן – תודה שבאת ושיתפת אותנו בידע ובפעילות החשובה שלכם.

עינב קאבלה: לכול הגופים שלקחו חלק בדיון החשוב הזה וכמובן לנעם, תודה לך על הנתונים ועל ההצגה הטובה של הדברים.

עינב קאבלה: תודה לצוות הוועדה, תודה לכם ויום טוב.