ועדת המשנה לעניין חיילים בודדים בשירות ובשחרור, כנסת 23, פרוטוקול מספר 4, 2020-09-08 10:40

אלכס קושניר: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון בוועדת המשנה לעניין חיילים בודדים בשירות ובשחרור, במסגרת ועדת העלייה והקליטה.

אלכס קושניר: הדיון באופן הטיפול בחובות של מלש"בים (מיועד לשירות ביטחון) וחיילים בודדים.

אלכס קושניר: כמובן אנחנו נמצאים בדיון מעקב.

אלכס קושניר: אני רוצה להזכיר לכם מה קרה בדיון הקודם.

אלכס קושניר: בדיון הקודם התעורר מצוקות של חיילים בודדים חסרי עורף משפחתי, שמשרתים בצה"ל ונאלצים לשלם את חובותיהם, ובכך בעצם נקלעים למצב בלתי אפשרי של בחירה בין שירות צבאי לבין חיסול חובות, כי הרבה מאוד מהם נאלצים לערוק מצה"ל כדי להרוויח קצת כסף.

אלכס קושניר: נקודת המוצא בדיון הייתה שחובות צריך לשלם.

אלכס קושניר: יחד עם זאת, הצעתי להקפיא את כל החובות במהלך השירות הצבאי, ורק בתום השירות לשלם את החובות בפריסה נוחה.

אלכס קושניר: בדיון הקודם צוין כי לפי נתוני משרד המשפטים, במהלך ארבע השנים האחרונות נפתחו 1,897 תיקי חיילים, רבע מתוכם היו בכלא.

אלכס קושניר: בשנת 2019, 619 חיילים פנו לבקש סיוע משפטי, כאשר 66 מהם בענייני חובות.

אלכס קושניר: בדיון הקודם דובר על עיקול משכורות חיילים בגלל החובות, דבר שמנוגד לחוק.

אלכס קושניר: ביקשנו חידוד הוראות לכל הבנקים.

אלכס קושניר: אני שמח לומר כי סגנית המפקחת על הבנקים עדכנה אותי במכתב שההנחיה חודדה, ואני מאוד מקווה שהיא אכן מבוצעת בשטח.

אלכס קושניר: כאן אני פונה לכל מי ששומע אותנו, בעיקר עמותות וחיילים, במידה והם נתקלים במצבים שהמשכורת שלהם מעוקלת בגלל החובות, אנא תפנו אלינו ואנחנו נדע להסדיר את זה ונדע לחדד את ההנחיות שוב פעם.

אלכס קושניר: בדיון הקודם דיברנו על תיקון סעיף 58 שביטל את שיקול הדעת של הרשם להוצאה לפועל, דבר שפוגע באפשרות הסיוע לחיילים בפריסת תשלומים בחובות.

אלכס קושניר: בשעות אלה מתקיים דיון בוועדת החוקה בדיוק על החוק הזה שאמור לתת פריסה נוחה יותר, הארכה של שנתיים.

מרב תורג'מן: במקום שלוש שנים.

מרב תורג'מן: נציגי משרד המשפטים יוכלו להסביר את העניין.

אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שהדבר הזה באמת יעבור בקריאה שנייה ושלישית וזה אולי יעזור לנו להתקדם לכיוון פתרון הבעיה.

אלכס קושניר: הבנו בדיון הקודם שקיים נתק מחשובי בחלק ממוסדות המדינה ומשרדי הממשלה בנושא הזה של סימון חיילים בודדים כאוכלוסייה מיוחדת.

אלכס קושניר: ביקשנו לנסות להגדיר הגדרה מיוחדת לדבר הזה.

אלכס קושניר: אני מקווה שאנחנו נשמע כאן תשובות.

אלכס קושניר: בסיכום הישיבה הקודמת פנינו למנכ"ל הביטוח הלאומי, מאיר שפיגלר, בנושא של חובות שנוצרים לחיילים תוך כדי שירות, והם בכלל לא מודעים אליהם כי דרישת התשלום מועברת בדואר, והרבה פעמים הכתובת לא מעודכנת ואנשים בכלל לא מקבלים את זה.

אלכס קושניר: ביקשנו לבדוק אופציה להקים איזושהי תקשורת דיגיטלית לקבל מצה"ל את הקובץ ולדבר עם החיילים והמשוחררים באופן ישיר.

אלכס קושניר: לגבי הנושא של חיסכון לכל ילד.

אלכס קושניר: אנחנו יודעים שבמצב העניינים היום, עד גיל 21 הילד לא יכול למשוך את הכסף ללא ההסכמה של שני ההורים.

אלכס קושניר: במצב שלנו כשמדובר בחיילים בודדים, ברור שהדבר הוא בלתי אפשרי.

אלכס קושניר: קיבלנו תשובה מהביטוח הלאומי שהסבירו לנו שבעצם הדבר הזה דורש תיקון חקיקה.

אלכס קושניר: אנחנו כוועדה נפעל גם אל מול משרד האוצר וגם אל מול הביטוח הלאומי לראות איך אנחנו יכולים לקדם חקיקה כזו בצורה מהירה ככל שניתן.

אלכס קושניר: דבר נוסף שפנינו לבנקים וטרם קיבלנו תשובה ברורה, זה כל הנושא של דירוג אשראי.

אלכס קושניר: הרי ברור שהחבר'ה האלה שנקלעים לחובות ואז נוצרים להם פיגורים בשל שירותם בצה"ל, בסופו של דבר דירוג האשראי שלהם נפגע.

אלכס קושניר: רצינו לשמוע האם יש איזושהי התקדמות לכיוון הפתרון של הסוגיה הזאת, כי ברור לכולם שחייל שהוא משרת בצה"ל ואין לו יכולת לשלם את החובות שלו, חייב לקבל איזושהי חנינה כלכלית כדי שהוא יוכל לפתוח דף חדש ברגע שהוא משתחרר.

אלכס קושניר: עוד דבר שחשוב לדון עליו זה כל מה שקשור למנגנון תמיכה ושיקום של חיילים בודדים הנמצאים בחובות ובהליכי הסדרי חובות.

אלכס קושניר: מדובר בסוגיה חדשה אבל היא קשורה כמובן לדיון.

אלכס קושניר: צה"ל והסיוע המשפטי, המוסדות השונים המסייעים לחיילים להסדיר את חובותיהם.

אלכס קושניר: יחד עם זאת, חשוב שמישהו בצבא או יתד במשרד הרווחה יוודאו שהחיילים עומדים בהסדרי חובות ומשלמים את התשלומים עליהם התחייבו בהסדר שאליו הגיעו.

אלכס קושניר: במידה והחיילים לא יכולים ולא מצליחים לעמוד בהסדרי החובות, תהיה להם כתובת אחת למי לפנות ולספר שאינם יכולים לעמוד בהסדר החובות.

אלכס קושניר: חשוב למנוע בלגן והמערבולת בנושא הנושא.

אלכס קושניר: לקראת הישיבה ביקשנו התייחסות של המשרדים לחלק מהשאלות הבאות: מה הם מנגנוני הסיוע בצה"ל למעקב אחרי יישום הסדרי חובות של חיילים?

אלכס קושניר: האם בכלל קיימים כאלה?

אלכס קושניר: מה הם מנגנוני הסיוע והליווי של יתד במשרד הרווחה לחיילים הנמצאים בחובות?

אלכס קושניר: שיתף פעולה בין המפקדים לסיוע המשפטי וליתד, האם קיים וכיצד הוא מתבצע?

אלכס קושניר: עריקות למען עבודה ותשלום חובות, נתונים מספריים בקרב חיילים בודדים.

אלכס קושניר: קורס חינוך פיננסי כחובה, האם קיים בצה"ל?

אלכס קושניר: אנחנו חושבים שמדובר בקורס מאוד מאוד חשוב שיאפשר לחיילים לרכוש כלים חשובים לאזרחות.

אלכס קושניר: השאלה אם צה"ל מקיים קורסים כאלה ובאיזה מתכונת?

אלכס קושניר: האם יש בצה"ל גוף שמתכלל את כל הטיפול בחובות של החיילים הבודדים ומעקב אחר ביצוע הסדרי חובות?

אלכס קושניר: האם זה במסגרת מוקד השכר והכספים, תנאי שירות, האם זה נמצא בכלל?

אלכס קושניר: עוד נתון מספי שחשוב לדעת זה נתונים של כליאה של חיילים בודדים, כמה במספרים וכמה באחוזים?

אלכס קושניר: אני חושב שאנחנו חייבים להגיע לשורה תחתונה, איך אנחנו גורמים לכל חייל בודד שמשתחרר מצה"ל, להשתחרר עם הסדר חובות ברור, כולל מקורות מימון, פריסת תשלומים ודירוג אשראי נקי.

אלכס קושניר: אלה שלושת הנקודות שאנחנו חייבים לטפל בהן.

אלכס קושניר: אנחנו חייבים לאפשר לחיילים קודם כל שירת נטול דאגות, שלא ידאגו לחובות שלהם, שידעו שבסוף השירות הם יקבלו איזשהו הסדר חוב ברור.

אלכס קושניר: דבר שני, שאנחנו נאפשר להם לאחר השחרור את המוביליות החברתית כדי שבאמת יוכלו לפתוח דף חדש ולהתחיל עם אותה מקפצה שאנחנו כמדינה רוצים להעניק להם, אם זה בדמות הפיקדון שהם מקבלים והכלים שהם מקבלים וגם אותו חיסכון לילד, שאפשר יהיה לשחרר אותו, אני מקווה מאוד, שנוכל להתקדם.

אלכס קושניר: זה לפתיחה.

אלכס קושניר: יש לכם מה להוסיף למה שאמרתי?

דקלה צרפתי דלג'ו: לא, סיכמת את זה מצוין.

דקלה צרפתי דלג'ו: הדבר היחיד כמו שאתה אמרת, להבטיח שהם יצאו עם כל הדברים שמאפשרים מוביליות חברתית, ובכלל זה כל מה שאמרת על הקשר בין העריקות לבין החובות, שאם הם עורקים, הם בסוף נפלטים מצה"ל, יוצאים בלי שקל.

דקלה צרפתי דלג'ו: גם חיילים שבברוטו היו שלוש שנים בצה"ל ושנה מתוך זה בכלא, אז גם נתנו שלוש שנים מהחיים, גם לא עבדו, גם בסוף יוצאים בלי הטבות.

דקלה צרפתי דלג'ו: בדיוק אותם חיילים שמגיעים בלי עורף משפחתי, הכי חשוב לנו שהם יצאו עם ההטבות האלה.

יגאל קונפורטי: אני גם אוסיף משהו קטן.

יגאל קונפורטי: יש חיילים בודדים שהרבה פעמים הם נקלעים למצוקה כלכלית בגלל ההתנהלות של המשפחה שלהם, למשל שאח או אבא או מישהו קרוב אליהם, בעצם הוא זה שמסבך אותם.

יגאל קונפורטי: הרבה פעמים דירוג האשראי שנפגע להם, זה בעצם על פעולות שלאו דווקא הם עשו.

יגאל קונפורטי: אני מדבר למשל על הורים שלוקחים צ'קים מהילדים או משתמשים בחשבון הבנק שלהם בצורה חופשית או כרטיס אשראי, לדוגמא.

אלכס קושניר: קרן, בבקשה.

קרן וייס: בוקר טוב לכולם, אני רגע אתייחס לדברים שפתחת איתם ואני אנסה רגע להעמיק ולהרחיב בנקודות החשובות שיסייעו לנו גם כן למצות את היכולת שלנו לטפל בחיילים, ובסוף גם להביא ליכולת של מוביליות חברתית, אישית, תעסוקתית עבור החיילים הללו ביציאה שלהם לאזרחות.

קרן וייס: בראשית הדברים צריך לומר שצה"ל מתחיל משלב המלש"ב באיתור ומיפוי הצרכים והמצוקות של חיילי החובה בכלל, ובפרט האוכלוסיות הייחודיות שבתוכן החיילים הבודדים המובהקים וחסרי העורף המשפחתי, מתוך הרצון לייצר בסיס ותשתית מספיק רחבה ומותאמת למענה רחב במהלך השירות הצבאי עצמו על מנת שהם יוכלו לבצע שירות משמעותי, בטח ובטח במדרג הלוחם קודם כל, אבל גם כמובן בכל המערכים האחרים שבהם הם יכולים לתרום ולסייע, שהם גם יצליחו להשלים שירת משמעותי מבלי שהם מעמיקים את האתגרים שהם באים איתם מבית, וכמובן למצות איתם את כל הזכויות לקראת השחרור, להעביר מקל בצורה הטובה ביותר ביציאה לאזרחות ולאפשר להם את המוביליות שעליה אנחנו מדברים.

אלכס קושניר: למי להעביר את המקל?

קרן וייס: במקומות שבהם נדרש סיוע שהוא חריג, שהוא אחר, שאנחנו מבינים שיש לנו פה מישהו שהוא במצוקה שמחייב מישהו אחר שיסתכל עליו, אז אנחנו מייצרים העברת מקל ליתד כמי שבעצם אחראי כחלק מהתוכנית הלאומית לסיוע לצעירים וצעירות במצבי סיכון בין הגילאים 18 עד 25.

קרן וייס: מבחינתנו הם המוסד המרכזי, התוכנית המרכזית שאליה אנחנו מייצרים העברת מקל במקרים החריגים שאותם אנחנו יודעים למפות ולאתר.

קרן וייס: אני חושבת שאחד הדברים המרכזיים זה לעזור להם למצות את הזכויות הבסיסיות שלהם שהן רבות, דרך האגף והקרן לחיילים משוחררים, ובכלל, בין אם זה באפיקי ההשכלה, ההשמה, תעסוקה, ובאמת לעדכן אותם וליידע אותם שיש להם את מרבית ומגוון הזכויות הללו, כי מרביתם, צריך לומר ביושר, לא מכירים את זה, ואנחנו עוסקים בכך רבות, ללמד, להסביר ובאמת לייצר מידע שהוא בדחיפה, דרך זה שבסוף ביום השחרור הם גם כן ימשיכו וימצו את הזכויות הללו.

קרן וייס: אני רגע רוצה בפתיח עוד משפט אחד על כלל חיילי החובה, כי אני חושבת שזה חשוב אם כבר אספנו את כל האנשים המכובדים האלה סביב שולחן אחד.

קרן וייס: תראו, חיילי החובה בצה"ל, לא רק הבודדים, חלקם מצליחים להסתבך בחובות כאלה ואחרים, ואת החובות האלה צריך רגע למפות בכמה רבדים.

קרן וייס: אחד, יכול להיות חובות אישיים שלהם שהם הסתבכו, התחייבו לחברות פלאפון או לחברות אשראי או יצרו כל מיני עסקאות מפוקפקות או לא מפוקפקות והסתבכו בחובות.

קרן וייס: יש חיילים שמגיעים ממשפחות שהן במצוקה והמשפחות שלהן נמצאות בחובות, והם לוקחים על עצמם את נטל הסיוע למשפחה.

קרן וייס: יש לנו רובד של חובות אל מול המוסדות הפורמליים שכולנו מכירים, חברת החשמל, אפילו חברות הפלאפון, אני מכניסה אותן בתוך הקטגוריה הזאת, רשות האכיפה והגבייה, לצד חובות שהם לאו דווקא לגורמים הללו, שאיתם דרך אגב הרבה יותר קשה לנו להתמודד, שזה באמת השוק האפור ודומיו, שגם שם יש לנו חיילים שמצליחים להסתבך.

קרן וייס: צריך לומר שבתקופה האחרונה אנחנו רואים עלייה בקצב מימוש כלל כלי הסיוע שיש לנו בצה"ל, הכלכליים והרווחתיים והמשפטיים.

קרן וייס: אנחנו קושרים את זה לאפקט משבר הקורונה רבתי, ואנחנו רואים את זה בכל המעגלים, גם עבור חיילים בודדים אבל גם עבור חיילים שנתמכים על ידי המשפחות שלהם וכרגע עברו איזושהי טלטלה ושינוי.

קרן וייס: אני יכולה רק לתת לכם קצת מספרים כדי לסבר את האוזן.

קרן וייס: אנחנו רואים עלייה של 25% במבקשי הסיוע בתוך צה"ל בהשוואה לתקופה הזו בשנה שעברה.

קרן וייס: עוד נתון מעניין רק כדי לפתוח את הראש רגע ולהבין מה קורה כאן.

קרן וייס: לקראת חג ראש השנה אנחנו נותנים תווי קניה לחיילים בודדים ולזכאי תשלומי משפחה.

קרן וייס: אנחנו נמצאים שבוע בתוך יכולת המימוש של התווים ואנחנו רואים 71% מימוש, שזה נתון גבוה בצורה משמעותית משנים קודמות בכל החגים שהיו לנו.

קרן וייס: אני חושבת שזה רק מעיד על האירוע המורכב והרחב יותר שגם חיילי צה"ל אבל המדינה כולה כרגע נמצאים בה, וזה רק מחדד ביתר שאת את חשיבות הטיפול שלנו והיכולת שלנו לזקק ולעבוד בקצבים מהירים כדי לסייע לחיילים הללו שזקוקים לכך.

קרן וייס: אין היום בצה"ל אינדיקציה לחייל שנמצא בחובות.

קרן וייס: אני לא יודעת להוציא דוח או להצביע על החיילים האלה במקשה אחת.

קרן וייס: אני לא יודעת להגיד, יש לי עכשיו 200 חיילים עם חובות בצה"ל.

קרן וייס: אני לא יודעת את זה.

קרן וייס: אני כן יודעת להגיד מה היקף החיילים שזקוקים לסיוע כלכלי, ומתוך כך אני יודעת להקיש שחלקם כנראה מצויים בחובות כאלה ואחרים.

אלכס קושניר: את אמרת שאת כן יודעת כמה חיילים נזקקים לסיוע, אז כמה?

קרן וייס: התחלתי ואמרתי, אנחנו רואים עלייה של 25% מתקופות דומות אשתקד, שזה מגולם בכ-29,000 חיילים נכון להיום עבור שנת 2020 שביקשו סיוע כלכלי.

קרן וייס: חלקם הם גם חיילים בודדים.

אלכס קושניר: מה זה חלקם?

אלכס קושניר: כמה?

קרן וייס: מתוכם יש לנו כ-3,800 חיילים בודדים שקיבלו סיוע כלכלי למעלה מהמעטפת הרגילה שהם מקבלים, שזה נתון גבוה, זה כמעט 50%.

אלכס קושניר: כמה חיילים בודדים יש בשירות?

אלכס קושניר: בערך 6,000.

קרן וייס: יש היום 6,500 חיילים בודדים בצה"ל, מתוכם כ-54% הם חיילים בודדים מובהקים, זאת אומרת כאלה שהוריהם חיים בחו"ל, ו-46% מתוכם הם כאלה שהם מוגדרים על ידנו כחסרי עורף משפחתי, כלומר משפחתם מצויה בארץ אבל הם נמצאים איתם בנתק מסיבות מגוונות.

אלכס קושניר: 3,800 חיילים בודדים פנו לסיוע תוספתי.

קרן וייס: נכון.

שלומית אבינח: ומה צה"ל עושה איתם?

קרן וייס: נותן להם את הסיוע.

מרב תורג'מן: נשמח לשמוע על הסיוע.

קרן וייס: בצה"ל יש בעצם מספר אפיקים לסיוע, כאשר נגדיר את זה תחת הכותרת, ההישרדותיים.

קרן וייס: יש לנו ארגז כלים למפקדים, אפרופו הקשר הפיקודי שבעינינו הוא הכי חשוב, כי אחריות הטיפול היא בסוף של המפקדים, אותה הם מצליחים לממש עם הגורמים המקצועיים, קרי סגלי תנאי שירות ומשאבי אנוש ביחידות, אבל יש לנו ארגז כלים פיקודי שכל מפקד בעצם מחזיק באמתחתו סל פתרונות לכל החיילים שזקוקים לעזרה, חיילי החובה במנעד הרחב אבל כמובן במיקוד החיילים הבודדים שלהם אנחנו מגלים רגישות מיוחדת.

קרן וייס: בסל הכלים הללו יש לנו בעצם את המענקים הפיקודיים, שזה מענקים לחיילים שהם יכולים לקבל בכל שנת שירות שלהם.

קרן וייס: יש לנו את ההלוואות, שזה כלי שאנחנו מאוד לא אוהבים להשתמש בו, שאנחנו נותנים הלוואה לחייל.

קרן וייס: בדרך כלל זה במקרים מאוד מאוד ספציפיים שבהם אין לגיטימציה לתת פה מענק או במקרים שבהם אני יודעת שזה חלק מאיזשהו חינוך פיננסי רחב יותר, וגם שם כמובן זה ללא ריבית.

קרן וייס: יש לנו את קופת הידידות, שזה בעצם סיוע במוצרי חשמל וריהוט לבתים של החיילים.

אלכס קושניר: זה תרומה של קרן לידידות?

קרן וייס: נכון.

קרן וייס: זה תוכנית שהיא קיימת כל שנה, שאנחנו גם כן מגבים אותה בתקציב צה"לי כרשת ביטחון, אבל בעצם אנחנו מייצרים קופת ידידות שאותה תורמת קרן לידידות, שעוזרת לנו לממש ריהוט ומוצרי חשמל עבור חיילי חובה בכלל וגם בודדים כמובן.

קרן וייס: רק לסבר את האוזן, המענקים בשנה מגיעים לתקרה של עד 7,000 שקלים, שעל זה יש לנו ON TOP יכולת לתת עוד 10,000 שקלים במענק אגף כוח אדם שהוא חריג, ועל זה יש לנו יכולת אפילו לתת ON TOP בוועדת סיוע מטכ"לית שכבר יכולה לתת אפילו סכומים גדולים יותר.

קרן וייס: היכולת לתת מענק מיידי, מהיר לחשבון החייל הוא קיים ואנחנו גם עושים בו שימוש, והיקפי המשאבים שמושקעים בכך מדי שנה רק הולכים וגדלים.

קרן וייס: לאורך השנה אנחנו גם כל הזמן מקיימים הערכות מצב ומגדילים את התקציב הזה ומותחים אותו בהתאם לצרכים.

שלומית אבינח: אם אתם נותנים את כל התוספות הכספיות לתוך חשבון החייל והוא נמצא בחובה, יש לו מינוס בחשבון, אז הכסף נבלע במינוס, אין לו שום אפשרות ליהנות מהכסף.

שלומית אבינח: אני מברכת על הסיוע אבל איך מונעים את זה, שהוא כן יוכל להשתמש בכסף?

קרן וייס: חבר הכנסת פתח בזה בהתחלה והוא גם ציין אפילו שהכספים הללו מוגנים מפני עיקול וכו', ככה שהמשפחות או החיילים יכולים להשתמש בהם.

קרן וייס: גם לדוגמא, כספי תשלומי המשפחה שמועברים, שזה רגע בכוכבית כי זה לא בודדים, נגיד למשפחות, גם אלה כספים שמוגנים מפני עיקול ואני שמחה לשמוע שההנחיה הזאת חודדה בקרב כלל הבנקים כדי שנוודא שזה אכן קורה.

קרן וייס: יש לנו גם תווי קנייה לרכש מזון בשופרסל, וגם יש לנו יכולת מימוש ברשת בי (Beׂ) ׁׂלטובת לא פרפומריה, אלא יותר תרופות ומוצרים כאלה שבעצם משפחות או חיילים זקוקים להם.

קרן וייס: צריך לומר שאנחנו מנסים לתפור חליפה לפי מידה לכל חייל וחייל באשר לצרכיו, ככה שאם אנחנו מבינים שיש לו איזשהו מינוס גדול ובאמת חשש מכך שכנראה הכסף לא יגיע ליעדו, אנחנו מנסים לתת לו פתרונות שהם אחרים, בין אם זה בתווי הקניה, בין אם זה בתווים שהם לאו דווקא אל מול רשת שופרסל אלא אל מול רשתות אחרות שיכולים לתת לו מענה, גם את זה אנחנו עושים.

קרן וייס: אנחנו יודעים לגלות בכך גמישות ובאמת מיקוד בצורך הספציפי של אותו חייל ולתת לו לזה מענה מדויק.

קרן וייס: אלה באמת הכלים ההישרדותיים הבסיסיים שלנו.

אלכס קושניר: דיברת על המענק, השאלה היא מי מוסמך להעניק את המענק, זה ברמת מ"פ, מג"ד?

קרן וייס: מכיוון שהמפקד עסוק במשימותיו ואני לא רוצה להטריד אותו בביורוקרטיה, אז בהמלצה שלו ובאישור קצינת תנאי שירות של היחידה, זאת אומרת מישהי שחיה בתוך היחידה, זה לא צריך עכשיו לעלות מדרגים, יכולה לאשר את זה.

קרן וייס: יש לנו את הסכום הבסיסי, שאנחנו מדברים על תקרה שמשתנה בין חייל עורפי לחייל קדמי, אבל בין 5,000 ל-7,000 שקלים זו התקרה המקסימלית, זה בסמכותה של קצינת תנאי שירות.

קרן וייס: ON TOP על זה אנחנו מדברים על מענק סיוע חריג שבו אנחנו כבר עולים מדרגים למוקד השכר והכספים, ששם יש ראשת מדור שזה תפקידה, ואם גם על זה אנחנו רוצים עוד חריגות מעל ה-15,000–17,000 שקלים שגם את זה אפשר לתת, אז אנחנו כבר עולים לוועדת סיוע מטכ"לית בראשותה של ראשת ענף תנאי שירות במוקד השכר והכספים שהיא מקבלת את החומרים לידה והיא יודעת להחליט.

קרן וייס: הוועדות האלה יכולות להתקיים בנוהל מזורז אד הוק, לא חייב להמתין שהם יתכנסו במשך חודשים ארוכים.

קרן וייס: יודעים לעשות את זה בנוהל מזורז וקצר במקרים שאנחנו צריכים את זה.

אלכס קושניר: שאלה נוספת לגבי הלוואה שאמרת.

אלכס קושניר: ציינת שמדובר בהלוואה ללא ריבית.

אלכס קושניר: השאלה היא האם הפריסה של ההלוואה גולשת מעבר לשירות הצבאי?

אלכס קושניר: שאלה נוספת, מה גובה ההלוואה הזאת?

אלכס קושניר: כשאתם נותנים הלוואה כזו, האם יש איזושהי התחשבות להסדר חובות לאחר השחרור?

אלכס קושניר: כמה חיילים בודדים קיבלו הלוואות כאלה בכמה השנים האחרונות?

אלכס קושניר: אם את יכולה לתת לנו מידע מספרי, זה מאוד חשוב.

קרן וייס: ההלוואה שניתנת היא עד 1,200 שקלים, שאותה אנחנו פורסים ל-12 תשלומים, שכל החזר תשלום בחודש הוא על סך 100 שקלים.

קרן וייס: אין ריבית, אין תשלומים נוספים.

אלכס קושניר: זאת אומרת, זה רק במהלך השירות הסדיר, נכון?

אלכס קושניר: זה לא גולש מעבר לשירות.

קרן וייס: בדיוק, ואנחנו תוחמים את זה אל מול חודשי השירות שנותרים לחייל.

אלכס קושניר: שאלה נוספת, ציינת משהו שהוא לפי דעתי יכול לפתור הרבה מאוד בעיות במידה ואנחנו נוכל לפתור את זה.

אלכס קושניר: אמרת שלכם אין מידע על חיילים שנמצאים בחובות.

אלכס קושניר: אני כמובן מתמקד כאן בחיילים הבודדים.

אלכס קושניר: השאלה, האם פעלתם בכלל בניסיון לייצר מידע כזה, ואם כן, מה אתם צריכים כדי שאנחנו נעזור לכם כדי שתעשו את זה?

אלכס קושניר: ברגע שאת יודעת מה גודל הבעיה ומי האנשים שצריכים סיוע, לך יהיה הרבה יותר קל לסייע.

אלכס קושניר: אני גם לא חושב שמדובר בפעולה כזו מורכבת, היות ואפשר להיות בקשר עם רשות האכיפה והגבייה, ויש פה את הסיוע המשפטי, וגם מול ההוצאה לפועל.

אלכס קושניר: אני חושב שאפשר לבנות כאן איזשהו ממשק שאתם בפנייה יזומה לגורמים האלה תוכלו לקבל תשובות.

אלכס קושניר: קרן, לפני שאתה עונה, דקלה.

דקלה צרפתי דלג'ו: קרן, קודם כל נעים להכיר.

דקלה צרפתי דלג'ו: עוד לא הספקנו להיפגש.

דקלה צרפתי דלג'ו: אני כן אגיד לך, אני לא יודעת אם את יודעת, בכלא 4 בנינו ממשק ולא פלא גם שיש לנו הרבה פניות מהכלא, שהחייל איכשהו נכנס לכלא, הוא עונה על שאלון ממש בהתחלה, ואחת השאלות שהכנסנו לתוך שאלון תנאי השירות, האם יש לך חובות?

דקלה צרפתי דלג'ו: אני חושבת שאפילו בזמנו דובר עם ראשת ענף תנאי השירות דאז, זר אביב, על זה שבאמת אולי נשנה את כל השאלון בתנאי שירות.

דקלה צרפתי דלג'ו: אני זוכרת שבשאלון שלכם כתוב, אוכל במקרר, קושי, כאלה דברים.

דקלה צרפתי דלג'ו: פשוט עוד שאלה אחת, יש חובות, אימא, אבא, אתה?

דקלה צרפתי דלג'ו: מסמן כן, להתחיל להפנות אותם.

דקלה צרפתי דלג'ו: נוכל לטפל.

אלכס קושניר: השאלה אם בתהליך הגיוס השאלה הזאת נשאלת בכלל?

קרן וייס: לדעתי אתם פשוט לא הבנתם אותי נכון.

קרן וייס: היום כל חייל שמתגייס לצבא, גם בשאלון שלו כמלש"ב, עוד לפני הגיוס וגם בכל יחידה שהוא עובר ובכל שלב בשירות שלו וגם בראיונות המפקדים, אנחנו מנחים כפורמט אפילו.

קרן וייס: זה אפילו לא אם הוא יודע או חושב שהוא צריך לשאול, אלא ממש כפורמט מחייב לשאול את החייל האם יש לו או למשפחתו חובות.

קרן וייס: המידע הוא קיים אבל כמידע איכותני ולא כמידע כמותי, כי אנחנו לא עושים לזה איזושהי הזנה ואיזושהי אינדיקציה במערכות המחשב.

קרן וייס: כך אני אוציא פלט ואני אגיד בכל זמן נתון כמה כאלה יש.

אלכס קושניר: קרן, תסלחי לי שאני שואל אותך, אז מה המשמעות במילוי הטופס?

קרן וייס: הטיפול בדברים הללו, בכל העניין הכלכלי, בסוף הוא אל מול הסגלים ביחידות שיודעים רגע לנתר את הצורך ולהשתמש בכלל המשאבים והכלים שיש להם ובכלל שיתופי הפעולה שאנחנו מקיימים עם הגופים, גם עם הסעד המשפטי, יתד, רשות האכיפה והגבייה.

אלכס קושניר: קרן, אנחנו מכירים מערכות גדולות.

אלכס קושניר: אנחנו גם יודעים שטיבם של הטפסים במערכות הגדולות, ללכת לאיבוד ולשכב בתיקיות ולצבור אבק.

אלכס קושניר: ברגע שאותו חייל או מלש"ב ממלא שאלון, ובמיוחד שמדובר בחייל בודד, ששם הסוגיה היא הרבה יותר מורכבת, השאלון הזה עובר ליחידה?

אלכס קושניר: מה קורה איתו?

קרן וייס: אני רגע אסביר לכם קצת על תהליכי הטיפול של סגלי תנאי השירות ואז אולי זה ישפוך אור על השאלה הזו.

קרן וייס: היום כל חייל שנקלט ביחידה בעצם עובר ראיון פרונטלי עם משק"ית תנאי שירות שהוכשרה לטפל בו ולדעת לאתר את הצרכים שלו ולקשור אותם לכלים ולמשאבים בתוך צה"ל.

קרן וייס: היא מנהלת איתו שיח שהוא פרונטלי, אחד על אחד, והיא יודעת למלא אל מול מערכות המידע הקיימות אצלנו לניהול הטיפול, את כל הנתונים הללו לרבות נתוני החובות.

קרן וייס: הדבר הזה צף ועולה גם אל מול השיח הפיקודי מול המפקדים בכלל הדרגים הפיקודיים הנדרשים לכך בשיח עם החייל.

קרן וייס: את המידע הזה אנחנו מעבדים לכדי תוכנית פעולה עבור כל אחד מהחיילים הללו.

קרן וייס: ככה אנחנו פועלים בשוטף.

קרן וייס: דווקא בגלל שזאת מערכת גדולה שאנחנו לא רוצים שהטפסים האלה ילכו לאיבוד, אנחנו מדגישים את הקשר הבין-אישי הזה, בין המש"קית לבין החייל.

אלכס קושניר: כרגע אמרת שכל משק"ית ביחידה מזינה את הנתונים לתוך מערכת מחשוב.

קרן וייס: אני חושבת איתך רגע בקול רם.

קרן וייס: יש לנו בעצם יכולת ואין לנו בעיה לייצר אינדיקציה רישומית גם לזה, משהו שילווה את החייל.

קרן וייס: זה מידע מאוד נזיל, דינמי ומשתנה אבל אפשר לעשות את זה.

קרן וייס: אני באמת חושבת כאן בקול רם.

קרן וייס: יכול להיות שזה יסייע לנו בבקרה נוספת ובטח אם אחר כך אנחנו גם נחליט על העברות מידע עם הגופים השונים, לקדם את היכולת שלנו לבקר את זה.

קרן וייס: אני חושבת שזו נקודה שהיא חשובה ואנחנו נפעל לקדם את זה.

אלכס קושניר: קודם כל אני שמח לשמוע.

אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שתעשו את זה כי גם לכם זה ייתן אינדיקציה לגודל הבעיה.

אלכס קושניר: ברור שככל שמשק"ית תנאי שירות נמצאת מול חייל באופן אישי ופרטני ובונה לו תוכנית פרטנית, זה דבר מאוד חשוב ונכון, אבל כמערכת צריכים לראות את כל התמונה ולהבין איפה אנחנו עומדים.

אלכס קושניר: אגב, גודל התופעה בסוף תקבע גם את מנגנוני הסיוע והמאמץ שהמערכת תעשה כדי לסייע, לכן אני מאוד אשמח אם תוכלו לעשות את זה ואולי בדיון הבא תציגו לנו את הנתונים.

אלכס קושניר: אני מאמין שזה לא מורכב בשביל גוף כמו צה"ל.

שלומית אבינח: בשאלון תנאי שירות שואלים גם למי חייבים?

שלומית אבינח: יש שאלה כזאת, למי החוב?

קרן וייס: כן.

אלכס קושניר: ברגע שיש טיפול פרטני, אני בטוח שמשק"יות תנאי שירות יודעות לשאול את השאלות.

אלכס קושניר: שאלה נוספת, קרן, שדיברנו, ודיברתי על זה בפתיח זה הנושא של קורס חינוך פיננסי.

אלכס קושניר: האם זה קיים?

אלכס קושניר: איך זה קיים?

אלכס קושניר: כמה חיילים כן ניגשים לזה?

אלכס קושניר: האם זה חובה?

אלכס קושניר: לא חובה?

אלכס קושניר: האם מפקדים לא משחררים את החיילים בגלל חוסר בסדר כוחות?

אלכס קושניר: כי אנחנו שמענו הרבה סיפורים בקורסים דומים.

אלכס קושניר: בכל הקורסים הרכים האלה, תמיד זה אותן בעיות.

אלכס קושניר: השאלה מה קורה פה?

קרן וייס: ברשותך, לפני החינוך הפיננסי, רק צריך לומר שיש לנו עוד כמה יכולות בהקשרי הסיוע לחיילים, אחד מהם זה היציאה לחופשות מיוחדות, ששם הם יכולים בעצם לממש עבודה לתקופה של חודש ימים ואז בעצם גם כן לסייע לעצמם ביכולת ובאחריות להרוויח סכום כסף כזה או אחר שיכול לסייע להם בכיסוי החובות ובכלל עבור המחיה שלהם.

קרן וייס: במקרים מאוד מאוד חמורים וקיצוניים, ואני מדגישה קיצוניים כי אני יכולה לספור אותם על שתי כפות ידיי, אנחנו גם מאפשרים דחיית שירות לחיילים שיש שם מורכבות שהיא גדולה יותר, על מנת שהם ילכו ויעבדו בצורה שהיא מאומצת לתקופה שהיא קצת יותר ארוכה מחודש ימים.

קרן וייס: אנחנו לא אוהבים את הפתרון הזה, אני אומרת את זה כאן בכנות, כי אנחנו רוצים רגע להמשיך ולבקר אותם ולא להסיר מהם את היד, כי הליווי כאן הוא קריטי כי יכולת ההסתבכות היא מאוד מאוד מהירה במקרים הללו, אבל גם את זה אנחנו יודעים לעשות.

קרן וייס: שוב אני אומרת, זה במקרי קיצון.

קרן וייס: אני יכולה לספור על שתי כפות ידיי את כמות החיילים שאני לאורך כל שנות שירותי כקצינת תנאי שירות ראיתי שעושים את זה, אבל זה קיים שם כאיזושהי נקודה אדומה.

קרן וייס: בנוסף, כמובן היתר עבודה פרטית לחיילים, לרוב במערכים העורפיים, שמממשים בשגרה ויכולים לעבוד ולהמשיך להשתכר ולכלכל את עצמם בנוסף לכל יכולות הסיוע הצה"ליות.

אלכס קושניר: יש לכם נתוני עריקה של חיילים בודדים?

קרן וייס: נתוני הכליאה והעריקה של חיילים בודדים מאוד נמוכים אל מול שאר האוכלוסייה.

קרן וייס: אנחנו מדברים על כליאה של 0.02% אל מול סך הכלואים, ונתוני עריקה של פחות מ-1%.

קרן וייס: אל מול סדר הכוחות הכללי והאוכלוסייה הכללית המספרים הם מאוד מאוד קטנים ומצומצמים, ואנחנו גם לא יודעים לקשור באופן מוחלט בין הנסיבות.

קרן וייס: האם העריקות והכליאה קשורים בהכרח למצב הכלכלי?

קרן וייס: אנחנו לא יודעים להעיד על קשר סיבתי מוחלט בהקשרים האלה.

קרן וייס: אנחנו מייצרים הרבה מאוד שיתופי פעולה בשגרה גם עם הרשות לאכיפה וגבייה, ששם יש לנו רפרנטית אחת שאיתה כלל יחידות השטח ואנחנו כמטכ"ל ומוקד השכר והכספים כגורם הביצועי שרואה שלם את כל החיילים האלה, מנהלים איתם קשר הדוק, חייל-חייל, והיא עוזרת לנו לפרוס את החובות, לנפות חלק מהחובות, לזקק אותם באמת למינימום שאפשר.

קרן וייס: היא עושה עבודה מדהימה.

אלכס קושניר: אני הייתי שמח לקבל מאביבה את הנתונים.

אלכס קושניר: בגלל שהיא מטפלת בזה, היא יודעת, אני מאמין.

קרן וייס: אני רק אומר, כי צריך לומר שבחו של אדם גם אם זה בפניו או לא, אבל אביבה מבחינתנו היא מותג בקרב צה"ל.

קרן וייס: ממש ככה.

קרן וייס: היא ידועה וכולם כל היום מתקשרים אליה.

קרן וייס: היא תומכת ומצליחה לעזור לכל כך הרבה חיילים.

קרן וייס: זכויות רבות יש לה.

מור אטיאס: אני רוצה רק להעיר הערה.

מור אטיאס: קודם כל העבודה של אביבה היא נהדרת.

מור אטיאס: רק חשוב לי להעיר שכשאתם מפנים פניה לאביבה, להוצאה לפועל, חשוב לפני כן לוודא שאין איזה שהן טענות הגנה נגד החוב, כי גם חובות לחברת סלולר למשל, לפעמים יכול מאוד להיות שכן עשויות להיות טענות הגנה.

מור אטיאס: גם אם החייל אומר, כן, זה כפל, זה מכשירים שרכשתי, אני חייב להחזיר, בסוף התברר שיש איזשהו טאבלט שכביכול ניתן בחינם ובסוף מחייבים וכו', ואז במצבים כאלה רצוי להפנות לסיוע המשפטי.

קרן וייס: ברור.

קרן וייס: זה בסוף המורכבות הכוללת של כל הדבר הזה שנקרא חובות, שיש לזה הרבה מאוד אספקטים ומשמעויות.

קרן וייס: אנחנו מכירים את הקושי ואת המורכבות, ובמקביל לזה אנחנו מנהלים שיתופי פעולה מאוד הדוקים גם עם הסעד המשפטי, גם עם עמותת נדן שעוזרת לנו בהרבה מאוד תחומים.

קרן וייס: יחד עם זה, גם עם היכולת המשפטית אבל גם עם היכולת הפרקטית של איך עושים את זה בפועל, אנחנו מנסים למזער ולצמצמם כמה שאפשר את החובות של אותם חיילים.

קרן וייס: לגבי החינוך הפיננסי.

קרן וייס: היסטורית, צריך לומר שהיו הרבה מאוד ניסיונות בתוך צה"ל לייצר כל מיני תוכניות לחינוך פיננסי.

קרן וייס: מרביתן לא הצליחו להחזיק לתקופה מאוד ארוכה.

קרן וייס: הפעם האחרונה שיצאה כזאת תוכנית לחינוך פיננסי, היא הייתה תוכנית שבאה ואמרה, אנחנו נכשיר את הסגלים המקצועיים שהם ידעו לייצר חינוך פיננסי עבור החיילים ביחידות.

קרן וייס: מאוד היה קשה לרומם את זה כי הבנו שאותן משק"יות תנאי שירות שהן בסוף ילדות צעירות בנות 18, הן לא תמיד יודעות להכיל את הדבר הזה.

קרן וייס: בסוף נדרשת כאן סוג של מומחיות, ולכן אנחנו יצאנו בשיתוף פעולה מלא יד ביד עם בנק ישראל, שהם גם נמצאים כאן, למיזם חדש וגם חדשני שאני מקווה מאוד שהוא יהווה אפילו מיזם דגל בכלל.

קרן וייס: אנחנו בשבוע הבא נפגשים עם משרד החינוך רק ללמוד מהם על התהליכים שהם עברו בפיילוט שהם עשו.

קרן וייס: באמת אנחנו מנסים לייצר תוכנית שלמה של חינוך פיננסי שהיא קצת אחרת, שהיא מדברת על לומדה שתישאר איתנו לאורך זמן ותהיה אישית, שהיא מדברת על הכשרת אנשים מומחים שזה יהיה תפקידם בצה"ל.

קרן וייס: יהיה ממש מדור/מרכז שזה יהיה תפקידו, מהותו, ואז הם גם יוכלו לבצע השתלמויות ובאמת להיות מקור ידע משמעותי, כשהרצון הוא להנגיד אותו, זאת אומרת לייצר שם נגדים כדי שילכו איתנו לאורך זמן ולא כל שנתיים תהיה שם החלפת קדנציה.

קרן וייס: אנחנו פעם אחת פוגשים אותם בתחילת השירות, פעם אחת באמצע השירות, פעם אחת בסוף השירות כציוד ומתן כלים לאזרחות אחר כך בניהול משק בית שהוא, קצת יותר רחב מחייל.

דקלה צרפתי דלג'ו: אני מציעה שתדברו עם ראש ענף תורה חיילית, כי הייתה לנו פגישה עם בנק ישראל, כי בנק ישראל פיתח עם חיל המודיעין לומדה לחינוך פיננסי.

קרן וייס: זה מה שאמרתי בהתחלה, אנחנו עושים את זה יד ביד עם בנק ישראל שנציגיו נמצאים גם כן כאן בדיון, ואנחנו עושים את זה בצורה שהיא משותפת.

קרן וייס: הסיפור של חיל המודיעין שקיים, זה לומדה מאוד מאוד מצומצמת, קטנה.

קרן וייס: אנחנו רוצים לפרוץ את כל הגבולות באירוע הזה של חינוך פיננסי.

קרן וייס: אנחנו מאוד מאמינים בכלי הזה.

קרן וייס: מבחינתנו, היכולת לגעת ולייצר מסר להמונים תוך כדי תוכניות ייחודיות לאוכלוסיות מיוחדות שהבודדים מובילים את הדבר הזה, מבחינתי יכולה לאפשר פלטפורמה אדירה שהיא בכלל לאומית בעיניי בהקשרים האלה.

אלכס קושניר: כמה זמן לדעתך את צריכה בשביל להקים את הדבר הזה?

קרן וייס: ב-24 בספטמבר אנחנו מציגים את התוכנית לפעולה.

קרן וייס: היא תאושר ואנחנו יוצאים לדרך בטווחי זמנים מיידיים.

אלכס קושניר: ויש שם התייחסות מיוחדת לחיילים הבודדים?

קרן וייס: בוודאי.

קרן וייס: אנחנו מייצרים שם קומה שלמה שהיא רק עבור אוכלוסיות ייחודיות, ששם אנחנו שמים עולים חדשים ובודדים וכאלה שהם נתמכי סיוע כלכלי, וזה קומה שלמה שהיא מיועדת רק להם, שלהם תהיה תוכנית פרטנית עם הרבה יותר ליווי אישי, דרך אגב, ועושים את זה יחד עם בנק ישראל שמבחינתנו הוא הרגולטור.

אלכס קושניר: אני מאוד אשמח אם באמת זה יקרה ובאמת יפעל בשטח.

אלכס קושניר: השאלה באיזה שלב אנחנו יכולים כאזרחים וגם ככנסת, כוועדה, לקבל פירוט של התוכנית הזו כדי שנוכל להסתכל על זה ביחד?

אלכס קושניר: שאלה נוספת, האם משרדי הממשלה כמו משרד הרווחה ומשרד הקליטה לעניין העולים, מעורבים גם בתוכנית?

קרן וייס: משרד הרווחה, אנחנו מדברים עם יתד והם מן הסתם יהיו שותפים מלאים לדבר הזה.

קרן וייס: אנחנו נמצאים בגיבוש מאוד מהיר של פרטי התוכנית, וברגע שהיא תהיה בשלה כי שאמרתי, ב-24.9, זה מבחינתי הדד-ליין ואז אנחנו גם נוכל לשבת ולהציג את זה לכם.

קרן וייס: כמובן שהם יהיו חלק מזה.

קרן וייס: מבחינתנו אנחנו צוות.

קרן וייס: כשמדובר בחיילים, כשמדובר ברווחתם, אנחנו צוות, צה"ל, רווחה, משפטים.

קרן וייס: אנחנו באמת מאמינים בזה וככה אנחנו פועלים ביום-יום, יד ביד שלובים, כי רק ככה אנחנו נצליח למקסם ולהיות מכפילי כוח האחד של השני, בטח עבור האוכלוסיות האלה, בטח עבור הבודדים.

אלכס קושניר: מה עם משרד הקליטה, קרן?

קרן וייס: כמובן משרד הקליטה, בוודאי.

אלכס קושניר: מה שם התוכנית?

קרן וייס: כרגע חינוך פיננסי.

קרן וייס: אם יש רעיונות לשם יצירתי יותר, אנחנו נשמח, אבל זה כרגע חינוך פיננסי לחיילי צה"ל.

אלכס קושניר: לא, זה ועדה אחרת בכנסת.

אלכס קושניר: יש פה ועדה שנותנת שמות, את יכולה לפנות לשם.

קרן וייס: חשוב להגיד שאת כל הדבר הזה בהקשרי החיילים הבודדים, עוטף מרכז החיילים הבודדים, מרכז שהוקם במרץ.

קרן וייס: כבר שמעתם על המרכז הזה בכמה דיונים קודמים שהיו לנו בכל מיני הקשרים, מרכז שהוקם במרץ, שיודע לאחוז מקצה לקצה בשירות את כל המעטפת שניתנת לחיילים הבודדים, לנתר את הדברים החריגים והוא בעצם מהווה רשת הגנה נוספת אל מול המפקדים ואל מול סגלי תנאי השירות ומשאבי אנוש ביחידות והגופים הנוספים שאיתם אנחנו מדברים.

קרן וייס: הוא בעצם יודע לייצר אינטגרציה שלמה ומלאה.

קרן וייס: המרכז קיים כבר חצי שנה.

קרן וייס: התוצאות בשטח מראות כמה שהיה חשוב שהוא יוקם.

קרן וייס: נמצאת איתנו גם במקביל שירין, שהיא ראש ענף תנאי שירות במוקד השכר והכספים, שמרכז הבודדים הוא תחת אחריותה הפיקודית, ואני בטוחה שהיא תשמח במידת הצורך לסקור את הדבר הזה.

שלומית אבינח: אפשר עוד פעם את השם?

שלומית אבינח: כי אצלי מופיעה לימור לוי.

קרן וייס: לימור מזרחי סיימה את תפקידה ושירין החליפה אותה.

שלומית אבינח: מה השם משפחה?

קרן וייס: שירין בן אקן.

אלכס קושניר: קרן, תודה רבה לך.

אלכס קושניר: אני מבקש את עו"ד שמרית רגב מרשות האכיפה והגבייה.

אלכס קושניר: שלום שמרית, אנחנו נשמח לשמוע אותך על העבודה שלך בממשק מול צה"ל בנושא של חיילים בודדים.

 << אורח >> שמרית רגב: שלום לכולם, אני מחליפה את אביבה גבאי בדיון.

 << אורח >> שמרית רגב: היא לא יכלה להגיע.

 << אורח >> שמרית רגב: אני דוברת רשות האכיפה והגבייה.

 << אורח >> שמרית רגב: אני בהחלט מלווה את הפעילות של אביבה כמנהלת היחידה לחייב הנזקק ברשות, יחידה שהוקמה בשנת 2014 כדי לתת מענה וסיוע לאוכלוסיות מתקשות ובין היתר לחיילים ובפרט גם חיילים בודדים.

 << אורח >> שמרית רגב: משנת 2014 ואילך, באמת אביבה פועלת תוך שיתוף פעולה עם צה"ל.

 << אורח >> שמרית רגב: יש נוהל שהוגדר, שבו משק"יות תנאי שירות מפנות חיילים שיש להם חובות והם מתקשים.

 << אורח >> שמרית רגב: אביבה פונה ובודקת את המצב אצלנו במערכת.

אלכס קושניר: כל המש"קיות תנאי שירות בצה"ל, יש להן טלפון ישיר של אביבה?

 << אורח >> שמרית רגב: כן.

 << אורח >> שמרית רגב: למיטב ידיעתי זה מה שעובד.

 << אורח >> שמרית רגב: יש נוהל מוסדר וקיים.

 << אורח >> שמרית רגב: קרן, תתקני אותי אם אני טועה.

אלכס קושניר: זה באמת מותג, אם ככה.

אלכס קושניר: אני רק מדמיין כמה טלפונים היא מקבלת.

 << אורח >> שמרית רגב: כן.

 << אורח >> שמרית רגב: אני אגיד שבתחילת הדרך דובר על ממשק ביננו לבין צה"ל על מנת שבאמת נוכל לדעת מבחינת החייבים אם יש חיילים, וכרגע אין ממשק כזה.

 << אורח >> שמרית רגב: אין לנו מושג במערכת אם החייב הוא חייל, לכן באמת גיבשנו את הנוהל הזה ולכן באמת משק"יות תנאי שירות פונות לאביבה בטופס מיוחד שגובש לצורך זה.

 << אורח >> שמרית רגב: זו מערכת שכבר פועלת כמה שנים ובאמת מסייעת למול הזוכים הגדולים, למול הזוכים המוסדיים, חברות תקשורת, בנקים, ביטוח וכו'.

אלכס קושניר: מה המדיניות?

אלכס קושניר: מה הפעולה?

 << אורח >> שמרית רגב: הפעולה היא כזאת: מתקבלת הפנייה, נעשית בדיקה במערכת ואז נעשית פנייה לאיש קשר אצל הזוכה הרלוונטי, אם זה בנק או חברת תקשורת.

 << אורח >> שמרית רגב: כמה זוכים יכולים להיות, לא רק זוכה אחד.

 << אורח >> שמרית רגב: איש הקשר, פונים אליו, מבקשים שיבדוק ומבקשים שלאור הנסיבות יתחשב, יבוא לקראת, יעשה הסדר כלשהו.

 << אורח >> שמרית רגב: יש מקרים מסוימים שבהם מגיעים ממש להפחתה ולהסדר.

 << אורח >> שמרית רגב: לעיתים אפילו מוחקים את החוב וכך באמת אנחנו מצליחים לסייע לאותם חיילים שמגיעים לפתחנו.

אלכס קושניר: יש לכם איזשהו נתון של חיילים בודדים, כמה פנו אליכם, מה הצלחתם לעשות?

אלכס קושניר: איזושהי סטטיסטיקה?

 << אורח >> שמרית רגב: אין לי נתון כרגע מבחינת חיילים בודדים.

 << אורח >> שמרית רגב: יש לי חיילים באופן כללי.

 << אורח >> שמרית רגב: מבחינת הפניות בשנה וחצי האחרונות, זה מאות פניות, אבל אין לי נתון לגבי חיילים בודדים.

אלכס קושניר: יש לכם דרך לייצר את הנתון הזה?

 << אורח >> שמרית רגב: אני יכולה לבדוק בישיבה הבאה אולי.

אלכס קושניר: אנחנו נשמח לקבל נתונים ברורים.

אלכס קושניר: זה משהו שיצביע על היקף התופעה.

 << אורח >> שמרית רגב: בהחלט.

אלכס קושניר: נציגים של יתד נמצאים כאן?

 << אורח >> אורית להב: שלום לכולם, אני חלק ממטה יתד וגם מובילה את כל הקשר עם הצבא במטה יתד.

 << אורח >> אורית להב: יש לי שותפות כמובן נוספות שלא עלו לדיון, שעסוקות בחובות באופן כללי ביתד.

 << אורח >> אורית להב: קודם כל חשוב לי לציין שיתד זאת תוכנית לאומית, 11 משרדי ממשלה, שלוש רשויות, פילנתרופיה ומגזר שלישי.

 << אורח >> אורית להב: המטרה בסופו של דבר של כולנו היא לייצר מענים מותאמים ותוכנית מדיניות מוסדרת עבור צעירים במצבי סיכון.

 << אורח >> אורית להב: אם אנחנו מדברים על גילאי 18 עד 26, אז חיילים.

 << אורח >> אורית להב: אם אנחנו לוקחים ומצמצמים, אז חיילים זה באמת חלק משמעותי מאוד בגיל הזה, בוודאי במדינת ישראל.

 << אורח >> אורית להב: כמה מנגנונים שפיתחנו לאורך השנים.

 << אורח >> אורית להב: אחרי שקרן דיברה, אז קטונתי.

 << אורח >> אורית להב: באמת השותפות שלנו עם צה"ל היא שותפות מאוד הדוקה עבור חיילים במצבי סיכון באשר הם, בעיקר בהקשרים האזרחיים שלהם.

 << אורח >> אורית להב: יש לנו היום 140 עובדים סוציאליים של יתד בחלק גדול מרשויות הרווחה או תוכניות של יתד במחלקות הרווחה ברשויות המקומיות, ועוד 35 תקנים ייעודיים ייחודיים לטיפול בחיילים.

 << אורח >> אורית להב: זו נקרא "ניצוץ", נוער, צעירים וצבא, משלב המלש"ב ועד שלב השחרור.

 << אורח >> אורית להב: אם אנחנו מדברים ספציפית על חובות, אז נכון להיום בעצם מנגנוני הסיוע של יתד לחיילים שנמצאים בחובות מתקיימים במסגרת כלל המנגנונים שיתד מפתחת לסיוע לצעירים במצבי מצוקה, וכמו שציינו וציינו את זה גם כאן, זה מנגנונים שפותחו ביחד עם הסיוע המשפטי.

 << אורח >> אורית להב: יש מנגנון של שיתוף פעולה, של הנגשת מענים וסיוע משפטי.

 << אורח >> אורית להב: אני יודעת שהנציגים כאן.

 << אורח >> אורית להב: נערכה הכשרה של עורכי הדין של הסיוע המשפטי לליווי צעירים בחובות.

 << אורח >> אורית להב: יש את מה שתיארתי לפני כן, של ליווי חיילים.

 << אורח >> אורית להב: זה באופן כללי ולאו דווקא מיועד עבור בודדים, אלא לחיילים נזקקים באשר הם.

 << אורח >> אורית להב: כמובן שיש בתוכם גם בודדים.

 << אורח >> אורית להב: יש פיילוט שיצא לדרך בימים אלו עם עוגן, שזה מתן הלוואות חברתיות של גישור לצעירים בחובות, ובניית מעטפת של ליווי שלנו, של ליווי של יתד, ליווי כלכלי, ליווי משפטי.

 << אורח >> אורית להב: זה מתחיל בימים אלו ומיועד גם לחיילים שיופנו על ידי דקלה, אחראית על הפרויקט של חיילים בחובות בסיוע המשפטי.

אלכס קושניר: תני לנו קצת פרטים על ההלוואות האלה.

 << אורח >> אורית להב: על התוכנית של עוגן אתה מדבר?

אלכס קושניר: כן.

 << אורח >> אורית להב: אני חושבת שמי שייתן על זה הרבה יותר טוב זאת מרב.

 << אורח >> אורית להב: אני חושבת שהיא תיתן את זה הרבה מפורט ושלם ממני.

 << אורח >> אורית להב: חשוב לי לציין, גם בתוך סמכויות הצבא, גם עם תנאי השירות קרן תשב, היא נכנסה לתפקיד לא מזמן אבל כבר בשיתוף פעולה מאוד הדוק איתנו, ותשב גם בוועדה הארצית של יתד וגם עם חיל משאבי אנוש וכן הלאה.

 << אורח >> אורית להב: לגבי הסיוע לחובות ספציפית, אני כן ממליצה שהסיוע המשפטי ירחיב על זה ולא אני, כיוון שזה פחות התחום שלי ביתד.

אלכס קושניר: אורית, יש לי שאלה אליך.

אלכס קושניר: אמרת שתוכנית יתד אמורה לטפל בצעירים מגיל 18 עד 26, ובתוכם חיילים, ובתוך החיילים יש חיילים בודדים.

 << אורח >> אורית להב: נכון.

אלכס קושניר: יש לכם מספרים?

 << אורח >> אורית להב: אני אתן מספרים כלליים.

 << אורח >> אורית להב: עם השחרור יש לנו היום כ-17,000 מלווים בתוכנית יתד, מתוכם כ-2,500 חיילים.

אלכס קושניר: חיילים תוך כדי שירות?

 << אורח >> אורית להב: חיילים תוך כדי שירות, כשאנחנו מלווים אותם על הצד האזרחי בשיתוף פעולה מלא עם תנאי שירות, משאבי אנוש, מפקדים כמובן.

 << אורח >> אורית להב: יש לנו שותפות מלאה, ראיתי ששלחתם את זה בשאלות, בבית הדין המשלב, בהליכי השילוב שכרגע נפתחו לכלל העריקים בצבא.

 << אורח >> אורית להב: אנחנו עובדים בעצם מתוך מחשבה לתת מעגל שלם של טיפול בחיילים שזקוקים לכך.

אלכס קושניר: אז את אומרת, 2,500 חיילים בסדיר.

 << אורח >> אורית להב: כ-2,500, מתוכם בודדים.

 << אורח >> אורית להב: אין לי את הנתון המדויק.

 << אורח >> אורית להב: זה נתון שאם תרצה, אנחנו נצטרך להוציא אותו.

שלומית אבינח: מה המענה הפרקטי שאתם נותנים לחייל?

שלומית אבינח: מה שאני מבינה, עיקר הטיפול שלכם זה לא העולים החדשים אלא יותר חסרי העורף המשפחתי, החיילים הבודדים שאין להם קשר עם המשפחה.

שלומית אבינח: זה מה שהבנתי, יותר המנדט של הטיפול שלכם.

שלומית אבינח: מה אתם נותנים תכל'ס?

שלומית אבינח: איך אתם עוזרים דרך מש"קיות תנאי שירות לחיילים בפועל?

שלומית אבינח: מה שעוד חשוב ומה שאני הבנתי כשאני הכנתי את הדיון, שכל העניין של ליווי חובות.

שלומית אבינח: הגיע חייל להסדר חובות, הסיוע המשפטי עזר לו, הצבא נתן לו אבל תכל'ס זה קטע של מחויבות.

שלומית אבינח: זה חינוך פיננסי וזה גם מחויבות של החייל.

שלומית אבינח: השאלה אם יש בכלל חשיבה אצלכם ביתד לעקוב שבאמת הוא עומד בהסדר החוב, ומה קורה אם הוא לא עומד בהסדר החוב, שוב, על מנת לא להיכנס שוב למערבולת?

שלומית אבינח: אני חושבת שזה התפקיד העיקרי שלכם ממה שאני מבינה.

 << אורח >> אורית להב: אוקיי, את צודקת.

 << אורח >> אורית להב: בוודאי ובוודאי יש אצלנו חשיבה.

 << אורח >> אורית להב: יש מערך שלם כרגע שניבנה על כל הנושא של חובות.

 << אורח >> אורית להב: כמו שציינתי, חלק מהמערך הזה זה באמת הפיילוט הזה שיוצא עם עוגן.

 << אורח >> אורית להב: דיברת על התכ'לס.

 << אורח >> אורית להב: דבר ראשון, העבודה שלנו היא כמו עבודה של רווחה דרך בעצם רשויות מקומיות ומחלקות הרווחה, דרך עובדים סוציאליים מיומנים שאנחנו מכשירים אותם באופן רציף.

 << אורח >> אורית להב: הם מקבלים קורס לפני כן.

 << אורח >> אורית להב: חובות זה חלק מהקורס, אבל יש עוד הרבה מאוד נושאים שקשורים בצעירים במצבי סיכון.

 << אורח >> אורית להב: אם אנחנו יורדים רגע לרזולוציה של הצבא, אז באמת הרעיון הבסיסי הוא לתת מענה שלם, ואני אסביר מה זה אומר בתכל'ס.

 << אורח >> אורית להב: בתכל'ס זה הליווי איפה שיש חוסר בעורף משפחתי כפי שציינת.

 << אורח >> אורית להב: זה הליווי להסדרי חובות, אם זה בסיוע המשפטי ואם זה בליווי שאחרי זה.

 << אורח >> אורית להב: יש סדנאות שאנחנו עושים גם לחיילים, גם למשפחות של חיילים, גם בקהילה בכלל.

שלומית אבינח: מי הדמות שמלווה את החייל?

שלומית אבינח: אין לו אימא ואבא שהוא יכול להתייעץ וגם אין לו משרד הקליטה שהוא הכתובת, רן קלדרון ואנשים שעובדים איתו.

שלומית אבינח: מי הדמות?

שלומית אבינח: מה שאני הבנתי, שזה העובדת סוציאלית ברשות המקומית, אבל היא לא מטפלת רק בחייל הבודד, היא מטפלת גם בעוד אוכלוסייה שהיא מטפלת במסגרת הרשות המקומית.

שלומית אבינח: מי הדמות שמלווה את החייל?

 << אורח >> אורית להב: עם ההקמה של יתד בשלוש שנים האחרונות, העובדות הסוציאלית והמלווים שלנו הם דמויות שמיועדות לליווי ולטיפול רק בצעירים במצבי סיכון.

 << אורח >> אורית להב: זה לא שהם גם מלווים משפחות.

 << אורח >> אורית להב: הם מלווים יכול להיות משפחות של צעירים או של חיילים, אבל זה תקנים ייעודיים ייחודיים רק עבור הגילאים האלה במידה ומדובר ביתד.

 << אורח >> אורית להב: במידה ומדובר ב"ניצוץ", שזו תוכנית ייחודית של הצבא, זה רק במלש"בים וחיילים ובני משפחותיהם.

 << אורח >> אורית להב: זה כן דמויות ייחודיות שמלוות רק את התחום הזה.

 << אורח >> אורית להב: יש שתי סוגיות, אחת, אנחנו עובדים בהסכמה.

 << אורח >> אורית להב: למשל, קרן, הרבה פעמים יש לנו הרבה מאוד קשר עם מפקדים, ממש יום-יומי עם הרבה מאוד מפקדים בצבא.

 << אורח >> אורית להב: יכול מפקד להגיד, הוא לא רוצה ליצור אתכם קשר, אז הרבה פעמים אנחנו נעשה מאוד גדול כדי להנגיש את הקשר, אבל אם בסופו של דבר הוא לא ירצה, אין לנו דרך לחייב אדם בוגר בגיל 18 ומעלה לקשר כלשהו איתנו.

 << אורח >> אורית להב: אנחנו עושים היום מאמצים מאוד גדולים.

 << אורח >> אורית להב: אני יכולה להגיד שגם קיבלנו תקנים חדשים עכשיו.

 << אורח >> אורית להב: מנכ"ל המשרד נתן תקנים חדשים לנושא הזה.

 << אורח >> אורית להב: הולכת להיות מינהלת יתד בתוך הצבא, ראש מדור אגף כוח אדם החליט את זה בהחלטה של לפני כשבועיים, מתוך מחשבה באמת להדק את הקשר ולעשות קשר הרבה יותר מיטיב בנושא של חיילים.

 << אורח >> אורית להב: זה כמובן יקרין ויהיה הרבה יותר צמוד ומשמעותי עבור חיילים בודדים.

אלכס קושניר: בנק ישראל, עו"ד עודדה פרץ.

אלכס קושניר: עודדה, מה שלומך?

 << אורח >> עודדה פרץ: בסדר גמור, תודה רבה.

אלכס קושניר: קודם כל תודה על התשובות המהירות.

אלכס קושניר: אני אשמח אם תוכלי לעדכן אותנו גם בעל פה מה קורה והאם חשבתם גם על הנושא של דירוג אשראי?

 << אורח >> עודדה פרץ: קודם כל אני אעדכן.

 << אורח >> עודדה פרץ: היו שני נושאים, האחד זה הנושא של עיקול תשלומים שחיילים מקבלים במסגרת השירות שלהם, שהייתה טענה שיש מצבים שמעקלים להם את התשלומים למרות שזה לא אמור להיות מעוקל בהתאם לחוק.

 << אורח >> עודדה פרץ: בעקבות הדיון בוועדה הוצאנו מכתב לכל הבנקים ב-22 ביולי וביקשנו שיבדקו את הנושא ויאשרו לנו שהם באמת פועלים בהתאם לחוק.

 << אורח >> עודדה פרץ: קיבלנו תשובות מכל הבנקים, למעט בנק אחד שאמר שהייתה אצלו תקלה שתוקנה.

 << אורח >> עודדה פרץ: יתר הבנקים אמרו שהם פועלים לפי החוק.

 << אורח >> עודדה פרץ: מכל מקום, נכון להיום כולם התיישרו בנושא הזה ולא אמורות להיות תקלות.

 << אורח >> עודדה פרץ: כמובן שאם יש איזשהו מקרה של תקלה, אז אנחנו פה ואנחנו נשמח אם יפנו אלינו, מי שנתקל, ואנחנו נבדוק.

 << אורח >> עודדה פרץ: כמובן נפתור את המקרה הפרטני ונוודא שהנושא הזה מיושר.

 << אורח >> עודדה פרץ: הנושא הזה, אני מאוד מקווה שהוא מאחורינו.

 << אורח >> עודדה פרץ: חוץ מזה, כמו שאמרתי בדיון הקודם, אנחנו התחלנו לקיים דיונים יחד עם איגוד הבנקים והסיוע המשפטי ועמותת נדן בשביל ליצור אמנה לחיילים שתעסוק בכל מיני נושאים.

 << אורח >> עודדה פרץ: האמנה הזאת תעסוק גם בנושאים שקשורים להתנהלות מבחינת השירות שחיילים מקבלים מהבנקים וגם מבחינת נושאים שקשורים לגביית חובות.

 << אורח >> עודדה פרץ: קיימנו מפגש כזה שהשתתפו בו נדן, הסיוע המשפטי, איגוד הבנקים, כל הבנקים וחברות כרטיסי האשראי, גם הן יהיו שותפות לאמנה הזאת, והעלינו שם את הנושאים שאנחנו רוצים שידונו באמנה הזאת.

 << אורח >> עודדה פרץ: כרגע אנחנו נמצאים בשלב של גיבוש שלה.

 << אורח >> עודדה פרץ: בהמשך לישיבה הזאת, איגוד הבנקים קיים שיחות עם הבנקים ויש לנו בשבוע הבא פגישה בנושא הזה כדי לקדם את הנושא הזה.

 << אורח >> עודדה פרץ: במסגרת האמנה הזאת גם תיבחן השאלה הזאת שאתם העליתם במכתב, של חנינה כלכלית.

 << אורח >> עודדה פרץ: כפי שהשבתי לך במכתב, בעיקרון המידע שאדם לא שילם את החובות שלו, בין אם הוא חייל וכל אדם אחר, זה מידע שהבנק כגוף עסקי, הוא רשאי לאסוף אותו.

 << אורח >> עודדה פרץ: אם נתן הלוואה לחייל והחייל לא החזיר אותה, אז קשה לומר באופק גורף שכולם יצטרכו למחוק את המידע הזה כאילו שהוא לא היה.

אלכס קושניר: אלא אם כן יצוין שם שמדובר בחייל בשירות סדיר ואז לגוף עסקי יש את היכולת להפעיל שיקול נוסף.

 << אורח >> עודדה פרץ: ברור.

 << אורח >> עודדה פרץ: אני חושבת שזה הכיוון שיהיה.

 << אורח >> עודדה פרץ: כל האמנה הזאת, אנחנו גם יודעים את זה מאמנות אחרות שאנחנו עושים, כמו שאמרה נציגת צה"ל פה, תופרים פתרון כל מקרה לגופו, וגם בעניין הזה אני לא חושבת שזה ילך לכיוון של למחוק את כל המידע כאילו שהוא לא היה ולהעלים אותו, אבל בהחלט כן לקחת בחשבון את הנסיבות של כל מקרה לגופו ומה הסיבות שגרמו לחוב ולכל מה שקרה אחר כך, ולקחת את זה בשיקול הדעת.

 << אורח >> עודדה פרץ: אני רוצה לציין, אני לא יודעת אם אתם יודעים, יש לנו הוראה לגבי חשבונות קטינים, ששם בכלל אסור לתת לקטין אשראי אלא בהסכמת ההורים.

 << אורח >> עודדה פרץ: בעבר היה תהליך שאם בנקים היו נותנים אשראי לקטין בניגוד להוראה הזאת, אנחנו פשוט היינו אמורים למחוק את החוב הזה כאילו הוא לא היה, אבל ברגע שבן אדם בגיר, אז המצב הוא כמובן שונה והוא אחראי על המעשים שלו.

 << אורח >> עודדה פרץ: אני רוצה גם לציין שיש לנו הוראה שעומדת לצאת בנושא של אשראי צרכני, ששם אנחנו אומרים לבנקים לגבש מדיניות לגבי אוכלוסיות שייזמו כלפיהן מתן אשראי.

 << אורח >> עודדה פרץ: הכוונה היא שלא יעשו פעולות שיווק יזום של אשראי לצעירים ולקשישים, שני קצוות הגילאים.

 << אורח >> עודדה פרץ: עצם זה שחייל, בכלל יש לו חובות גבוהים לבנק, זה מבחינתי משהו שלא כל כך אמור לקרות.

 << אורח >> עודדה פרץ: בדרך כלל אין הרבה זמן בין זה גיל 18 לזמן שהוא מתגייס.

 << אורח >> עודדה פרץ: רוב אלה שמתגייסים, מתגייסים בסמוך לגיל הזה ולכן לא אמורים להיות יותר מדי מקרים של חובות, בטח לא חובות גבוהים.

 << אורח >> עודדה פרץ: לדעתי חובות גבוהים נוצרים מהצטברות של חובות לכמה נושים שהם גם לאו דווקא בנקים.

 << אורח >> עודדה פרץ: לסיכום, הנושא הזה בבחינה שלנו ואנחנו נשמח לעדכן ספציפית על הנושא הזה ובכלל על האמנה שהיא תעסוק בהרבה נושאים נוספים.

אלכס קושניר: תודה רבה, עודדה.

אלכס קושניר: רן קלדרון ממשרד הקליטה, בוקר טוב.

רן קלדרון: בוקר מצוין.

רן קלדרון: שתי נקודות מבחינת סיוע שלנו בנושא של חובות.

רן קלדרון: הראשון, לאחרונה הוסדר נוהל בינינו לבין יחידת ההוצאה לפועל, שברגע שיועץ שלנו נחשף אל מול חייל בודד באיזושהי מצוקה כלכלית וחובות מול ההוצאה לפועל, באישור של אותו חייל משוחרר אנחנו פונים מרחב מול מרחב אל מול יחידת ההוצאה לפועל, מצביעים שמדובר פה בחייל בודד משוחרר.

רן קלדרון: זאת גם הייתה הבקשה של יחידת ההוצאה לפעול, שאין לה תמיד אינדיקציות שבאמת מדובר בבחור שכזה.

רן קלדרון: מצביעים שזה הבחור ומכאן מתחיל בעצם טיפול ביחידת ההוצאה לפועל עוד לפני שהבחור מגיע אליהם ומתייצב.

רן קלדרון: מעבר לזה, כמובן שאותם חיילים בודדים מופנים גם לעובדת סוציאלית אצלנו שמחברת אותם לגורמי הרווחה ועוד מהלכים כאלה ואחרים.

רן קלדרון: חוץ מזה כמענה נקודתי, גם המשרד יודע לתת סיוע לעזרה בסגירת חובות דרך קרן מנהל מחוז, וסיוע דומה.

רן קלדרון: אלה פחות או יותר שתי הנקודות המרכזיות מול חיילים בודדים, משוחררים.

אלכס קושניר: הממשק שלכם מול ההוצאה לפועל זה ממשק ברמה אישית?

אלכס קושניר: זאת אומרת, זה לא איזשהו משהו מחשובי שעובר באופן אוטומטי, נכון?

רן קלדרון: כרגע לא עובד באופן אוטומטי.

רן קלדרון: פשוט ישבנו, קיבלנו אנשי קשר בכל מרחב, ממחלקת ההוצאה לפועל.

אלכס קושניר: זה במסגרת שיתוף פעולה ורצון טוב של רשויות המדינה לעבוד אחת עם השנייה.

רן קלדרון: בדיוק, מתוך הבנה שיש כאן צורך אמיתי ומתוך הכוונה לקצר תהליך בטיפול אל מול הוצאה לפועל, אז אנחנו כבר נותנים להם את האינדיקציה שחסרה להם, שמדובר בחייל בודד, כמובן באישורו, וברגע שהוא אישר לנו, טלפון של נציג מרחב מול נציג מרחב וכבר מתחיל הטיפול כדי לקצר תהליכים.

אלכס קושניר: הבנתי.

אלכס קושניר: תודה, רן.

אלכס קושניר: עו"ד שמרית רגב רצתה להוסיף משהו.

אלכס קושניר: בבקשה, שמרית.

 << אורח >> שמרית רגב: אני אוסיף שרשות האכיפה והגבייה מופקדת בעצם על מערכת ההוצאה לפועל וגם על המרכז לגביית קנסות והוצאות, ובעצם המרכז גובה חובות וקנסות עבור גופי המדינה, קנסות מינהליים, דוחות משטרה, אגרות בתי משפט וכו' וגם קנסות קורונה.

 << אורח >> שמרית רגב: הסיוע לחיילים ולחיילים בודדים נעשה גם במרכז לגביית קנסות על ידי הפנייה של מקרים ובטיפול בהם גם בנושא הקנסות, אז רציתי ליידע בעניין הזה.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: נציג הסוכנות היהודית, צבי צרנר.

אלכס קושניר: צבי, בבקשה.

צבי צרנר: צוהריים טובים.

אלכס קושניר: מה תפקידך בסוכנות היהודית?

צבי צרנר: אני היועץ הכלכלי של כנפיים, נתקל לא אחת בלווים, אני אקרא לזה, מתוחכמים.

צבי צרנר: הם לוקחים כרטיסי אשראי לא מהבנק שלהם ואז הם מתחילים סדרה של נטילת אשראי דרך הבנק כהלוואה, ודרך חברות כרטיסי האשראי, הכול כמובן מתחת לרדאר עד הנקודה שהעסק הזה הולך ומתנפח ומתנפח, אז בסופו של דבר מגיע הפיצוץ, כי הוא מגיע.

צבי צרנר: השאלה אם אפשר באיזושהי דרך במסגרת הדיונים שאתם עושים עם הגופים הפיננסיים, לנסות לסנכרן את המידע, אם יש דבר כזה.

צבי צרנר: אני לא מכיר את החוק, אבל אם יש אפשרות לסנכרן את המידע כך שלפחות הסגמנט הזה של חיילים בודדים, אפשר יהיה לעקוב אחרי הדברים האלה, כי כשהם מגיעים אלי, זה כבר אחרי שהבקשות מכרטיסי האשראי הזרים עפו החוצה ואז יש פגיעה מכרטיסי האשראי וגם הבנק בפנים, וזה הולך ומסתבך.

אלכס קושניר: אני חושב שבמסגרת החוק היום המידע כן מועבר לכרטיסי האשראי.

שלומית אבינח: ביטוח לאומי, רונה אסף.

רונה אסף: שלום לכולם, אני בהאזנה מתחילת הדיון.

רונה אסף: אני אענה בפן של הביטוח והגבייה.

רונה אסף: כפי שאמרנו בפעם הקודמת, אין לנו אינדיקציה ואין לנו מידע לגבי מי חייל בודד.

רונה אסף: אנחנו מקבלים מצה"ל פעם בחודש עדכון לגבי חיילים שהתגייסו.

רונה אסף: מי שהתגייס אחרי גיל 21, צבר חוב, גורף.

רונה אסף: מי שהתגייס עד גיל 21, אין חוב, גם באופן גורף.

רונה אסף: החיילים פשוט פונים אלינו דרך עמותות או באופן פרטי או דרך אביבה שהזכרתם אותה.

רונה אסף: אין לנו שום אינדיקציה.

רונה אסף: נצטרך לשבת עם צה"ל ולבדוק איך לעשות את זה, איך ליצור מצב של סימול לגבי מי חייל בודד, והמשך טיפול בו באופן פרטני.

אלכס קושניר: רונה, מה עמדתכם לגבי אותו תיקון שאנחנו מציעים, שאפשר יהיה למשוך חיסכון לכל ילד לחיילים בודדים ללא הסכמת שני ההורים?

רונה אסף: ציון יענה.

רונה אסף: ציון מזרחי הוא מנהל תחום גמלאות.

אלכס קושניר: אז אולי ציון יענה לנו.

ציון מזרחי: שלום, צוהריים טובים, אני מנהל תחום קצבאות ילדים ואחראי על תוכנית החיסכון לכל ילד.

ציון מזרחי: בזמנו המחוקק קבע שבין גיל 18 ל-21 הילד יוכל למשוך את הכספים באישור ההורים, מתוך מחשבה שיהיה מישהו שיכוון אותו, שיסייע לו, יגיד לו האם המחשבה היא נכונה, כן או לא.

אלכס קושניר: ציון, מה עמדתכם על התיקון שאנחנו מציעים?

אלכס קושניר: את התשתית אנחנו מכירים.

ציון מזרחי: אם אתה מכיר, אין בעיה.

ציון מזרחי: כשרוצים לעשות תיקון, אני חושב שצריכים לחשוב גם על יתר האנשים שהם לא חיילים, ויש גם כאלה, מי שלא משרת בצבא, וכמובן שתיקון יצטרך לכלול גם אותם.

ציון מזרחי: לא נוכל כמובן להפלות חיילים על פני מי שלא משרת בצבא.

אלכס קושניר: אני מבין שאם אנחנו כן נצליח למצוא דרך להחריג את החיילים הבודדים, מבחינת

אלכס קושניר: כם לא תהיה בעיה, נכון?

ציון מזרחי: המשיכה מתבצעת בסופו של דבר מול הגוף החוסך.

ציון מזרחי: אם המחוקק יחליט להחריג חיילים, אנחנו גם את זה נעשה.

אלכס קושניר: אין בעיה.

אלכס קושניר: בסדר גמור.

אלכס קושניר: מירב שיבק, בבקשה.

מרב שיבק: אני אולי אשלים בהמשך לדברים שנאמרו פה.

מרב שיבק: דבר ראשון אני אומר שאביבה גבאי היא אכן מותג ואנחנו עובדים איתה בשיתוף פעולה הדוק.

מרב שיבק: אביבה, מה שהיא חושבת שהוא לא מתאים, מפנה אלינו כדי שאנחנו נמשיך טיפול.

מרב שיבק: היא גם דואגת לעקוב אחרי זה.

מרב שיבק: גם אנחנו מפנים אליה ונעזרים בה ובאמת יש קשר הדוק מאוד.

מרב שיבק: הוזכר פה הנושא של יתד ושיתוף הפעולה עם יתד.

מרב שיבק: גם שם יש שיתוף פעולה.

מרב שיבק: יש הפניות הדדיות.

מרב שיבק: צריכים לזכור שבסופו של דבר חובות הם בעיה מרכזית אבל הפתרון שלהם לא יכול להיות רק פתרון החובות.

מרב שיבק: חייל, לצורך העניין, שלא מלווה בהקשרים אחרים של החיים שלו, כנראה שלא יצליח בסוף לעמוד גם בחובות כי הכול קשור להכול, ולכן הראיה ההוליסטית בשיתוף הפעולה בין גורמים רווחתיים וליווי כלכלי אם אפשר, והטיפול המשפטי, הוא מאוד חשוב והוא זה שיתמוך בסופו של דבר בחייל להתמודד עם החובות ולצאת לדרך חדשה, ואנחנו אכן עובדים בשיתוף פעולה.

מרב שיבק: בין השאר, אנחנו עכשיו נמצאים בשיתוף פעולה של עוגן והג'וינט.

מרב שיבק: העוגן זה בנק חברתי.

מרב שיבק: מה שאנחנו בעצם מנסים לבדוק, הזכרנו בדיון הקודם את העניין הזה שכדי להגיע להסדר חובות, חיילים צריכים שיהיה להם איזשהו מקור מימון.

מרב שיבק: הבנקים הם כמובן לא מקור מימון כזה.

מרב שיבק: דיברנו על החיסכון, שזה היה אחד הפתרונות.

מרב שיבק: גם אנחנו בודקים אפשרות של גורם שיהיה מוכן לממן אותם בהלוואות שהן ללא ריבית וללא הצמדה.

מרב שיבק: אחד הגופים שעושה זה הוא עוגן, ואנחנו נמצאים באיזשהו דיאלוג איתו.

שלומית אבינח: עוגן קשור ליתד גם, למשרד הרווחה.

מרב שיבק: כן, נכון, הג'וינט נמצאים איתם בדיאלוג וגם אנחנו נמצאים שם כשהרעיון הוא, אם באמת נצליח להוציא את זה מהכוח אל הפועל, הרעיון הוא שבסופו של דבר חייל יוכל לקבל הלוואה בתנאים נוחים, בפריסה נוחה ללא ריבית, כדי לסגור חובות כשיש להן ריביות גבוהות וכו', ואגב, איזשהו צמצום של החוב, זאת אומרת יעשה משא ומתן שבסופו גם החוב יצומצם.

מרב שיבק: אחד הדברים שיקרו, זה על הדרך הוא גם יקבל ליווי כלכלי, כי זה גם התנאי של עוגן אם אכן שיתוף הפעולה יצא לפועל כמו שאנחנו מקווים שהוא יצא לפועל, אז על הדרך הוא גם יקבל ליווי כלכלי ויוכל באמת לסגור את החובות בצורה כזאת.

מרב שיבק: מדובר על סכומים נמוכים.

מרב שיבק: אנחנו מדברים על הלוואות של 20,000–30,000 שקל בדרך כלל.

מרב שיבק: אולי יהיו חריגים אבל אנחנו מדברים על הסכומים האלו.

מרב שיבק: כמו שאמרתי, אנחנו בתחילתו של המהלך אבל הוא נעשה בשיתוף פעולה כמובן הדוק איתנו והוא יכלול צעירים בסיכון, חיילים, חיילים בודדים.

מרב שיבק: כל הקבוצה הזאת היא רלוונטית.

דקלה צרפתי דלג'ו: אני גם רוצה להוסיף משהו אחד, ומור העלתה את זה.

דקלה צרפתי דלג'ו: כל הנושא של המענקים גם בצה"ל, אנחנו למשל הרי מדריכים כבר שלוש שנים בקורס משק"יות תנאי שירות.

דקלה צרפתי דלג'ו: אנחנו עושים שם סימולציות של מקרים שמגיעים מהשטח, למשק"יות.

דקלה צרפתי דלג'ו: למשל, סתם סימולציה, חייל שחתם על ערבות לדודה או חייל שהסתבך מעסקת סלולר, טאבלט חינם, הוא הבין שהטאבלט חינם, פיגר בכמה תשלומים בסלולר, הופ, קפץ לו 3,000 שקל של הטאבלט.

דקלה צרפתי דלג'ו: אנחנו שומעים את המשק"יות בתחילת ההדרכה, מה אתן תעשו?

דקלה צרפתי דלג'ו: אז הן אומרות, אנחנו ניתן מענק, אחד המענקים, 400 שקל.

דקלה צרפתי דלג'ו: זה לא רלוונטי המענק הזה של 400 שקל בשלב הזה.

דקלה צרפתי דלג'ו: הוא צריך לעבור קודם ייעוץ משפטי.

דקלה צרפתי דלג'ו: בסיוע משפטי, כזה תיק היינו הולכים להתנגדות צרכנית.

דקלה צרפתי דלג'ו: יכול להיות שבמסגרת ההתנגדות היינו מגיעים לאיזו פשרה ואז מחוב של 7,000 סוגרים אותו ב-2,000.

דקלה צרפתי דלג'ו: אז אני צריכה את המענק.

דקלה צרפתי דלג'ו: בכל הפרויקט שאנחנו עובדים איתו, אנחנו מסבירים להם.

דקלה צרפתי דלג'ו: חייל בודד, יש לו חוב ארנונה, אין לו מה לרוץ לשלם, ולתת מענק למש"קית שלא מבינה שלא אמור להיות לו חוב ארנונה.

שלומית אבינח: אז מה את מציעה?

דקלה צרפתי דלג'ו: אני חושבת שצריך להבין שבקו פעולה ראשון הוא צריך לעבור איזשהו יעוץ משפטי.

שלומית אבינח: מי יעשה אותו?

דקלה צרפתי דלג'ו: הסיוע המשפטי, עמותת נדן, ואז הם מגיעים אלינו ואנחנו בסוף, בשורה התחתונה אומרים, חברים, הגענו להסדר חוב, בדקנו את החובות.

דקלה צרפתי דלג'ו: אנחנו, אגב, עובדים בקשר הדוק עם רשות הגנת הצרכן על החיילים וכל הנושא הזה של התחנות המרכזיות, כל מיני עסקאות כאלה שעושים.

דקלה צרפתי דלג'ו: אגב, חיילים בודדים הם הכר הכי נוח לדבר הזה.

דקלה צרפתי דלג'ו: הם תמיד נמצאים במצב שכאילו כל מיני גורמים מפוקפקים חוברים אליהם.

דקלה צרפתי דלג'ו: יש לנו חייל שנכנס לפיילוט של עוגן.

דקלה צרפתי דלג'ו: עולה מקסים, חמד של בחור שפגשנו אותו ביום סידורים.

דקלה צרפתי דלג'ו: יש לו חובות של 60,000, מתוכם 40,000 לסלולר, ולמה?

דקלה צרפתי דלג'ו: כי איזה גורם מפוקפק, היה לו צורך כספי.

דקלה צרפתי דלג'ו: באמת נגנב לו, לא היה לו למי לפנות.

דקלה צרפתי דלג'ו: גורם מפוקפק שחבר אליו, כי תמיד הם יודעים לנצל את אלה שאין להם משפחה פה, ואומרים לו, בוא תקנה לי סלולר, קבל מזומן.

דקלה צרפתי דלג'ו: הסלולר הופך אמצעי לקבל מזומן, ויצא שיש לו חוב 15,000 סלקום, פלאפון אותו דבר, ופרטנר, שזה גם שאלה איך יכול להיות כל כך הרבה חובות, איך מוכרים כל כך הרבה פלאפונים לחייל בודד.

דקלה צרפתי דלג'ו: מה יעזור לי מענק של 500 שקל לחייל עם 60,000 חובות?

דקלה צרפתי דלג'ו: אני צריכה להעביר אותו אצלי, להעביר התנגדויות, לפנות לחברות האלה, להוריד, ואז בשורה התחתונה לבוא לצה"ל או לעוגן או כל מה שצריך ולבקש את הכסף להסדרי החוב כדי שהוא יעמוד.

דקלה צרפתי דלג'ו: זה הכוונה, מה שמור ניסתה להגיד.

דקלה צרפתי דלג'ו: אנחנו לא רצים להסדרי חוב לפני שאנחנו ממצים טענות צרכניות ובאמת גם חושבים מחוץ לקופסה איפה שצריך, לטענות צרכניות, טענות משפטיות.

דקלה צרפתי דלג'ו: הייתה לנו חיילת שהלבישו עליה נהיגה ברכב, בודדה, ובכלל היא לא נהגה ברכב.

דקלה צרפתי דלג'ו: מה היה עוזר לי מענק?

דקלה צרפתי דלג'ו: היא הייתה משלמת לחברת ביטוח?

דקלה צרפתי דלג'ו: היה צריך להתנגד.

דקלה צרפתי דלג'ו: מחר יתנו לה את החוב לגמרי בבית משפט שלום.

דקלה צרפתי דלג'ו: צריך לעשות פעולה משפטית קודם.

אלכס קושניר: אוקיי.

אלכס קושניר: תודה רבה, דקלה.

אלכס קושניר: גיא.

גיא קונפורטי: תודה רבה.

גיא קונפורטי: קודם כל בהמשך ישיר למה שדקלה אמרה, אני מצטרף בעוצמה למה שהיא אומרת.

גיא קונפורטי: האבחון המשפטי הוא מאוד חשוב בתחילת הדרך.

גיא קונפורטי: גם אצלנו, למשל חייל שגנבו לו תעודת זהות, מישהו גנב את הזהות שלו, פתאום קיבל מכתב התראה של 10,000 שקל.

גיא קונפורטי: אין צורך לזרוק כספי ציבור על הדבר הזה.

גיא קונפורטי: זה פשוט מיותר וחבל.

גיא קונפורטי: זה דבר ראשון.

גיא קונפורטי: כמובן צריך אבחון.

גיא קונפורטי: אני כן אספר בשמחה שגם העמותה שלנו משתפת שיתוף פעולה מצוין עם הצבא ועם הסיוע המשפטי, ואנחנו עובדים בימים האלה ביחד עם מדיניות תנאי שירות, עם רס"ן גל כהנר שאני מקווה שילדה כבר ומקווה שהכול בריא אצלה, שבעצם יעזור לצבא קצת לשכלל את תהליך האבחון, הקליטה של חיילים עם חובות באמצעות ייצור של איזשהו שאלון אחיד שיאפשר גם אגירת נתונים וגם הפנייה בשלב מוקדם יותר.

גיא קונפורטי: המטרה שאנחנו יחד איתם, הם ייצרו לעצמם איזשהו סוג של עץ החלטות שיאפשר הפנייה או אלינו או לסיוע המשפטי כמה שיותר מהר.

גיא קונפורטי: חייל שיש לו עיקול, לא צריכה להיות שאלה בכלל.

גיא קונפורטי: מייד להפנות.

גיא קונפורטי: חייל למשל עם חוב מעל כמה מאות שקלים לפעמים או סכום אחר, שייקבע מייד להפנות.

גיא קונפורטי: יש מקרים שהצבא, אם זה חוב של כמה מאות שקלים, לפתור אולי את הבעיה עם כסף.

גיא קונפורטי: יש מצבים שבהם לא יעיל לפתור את הבעיה עם כסף.

גיא קונפורטי: דובר פה קצת על נושא של ליווי חיילים אחרי הטיפול בחובות, אז קודם כל אצלנו בעמותה מערך המתנדבים שלנו באופן קבוע וסיסטמטי מדי חודש, כל חייל שנמצא בהסדר תשלומים, מתקשרים אליו לתזכר אותו.

אלכס קושניר: כמה כאלה יש?

גיא קונפורטי: כמה מתנדבים יש?

אלכס קושניר: כן.

גיא קונפורטי: יש עשרות.

גיא קונפורטי: אנחנו מתקשרים לחיילים מדי חודש, מי שנמצא בהסדרי חובות, ומתזכרים אותם על התשלום.

גיא קונפורטי: איך אתם יודעים מי נמצא בהסדרי חובות?

גיא קונפורטי: אנחנו מתעדים את זה אצלנו.

גיא קונפורטי: יש לנו מערכת ניהול תיקים.

אלכס קושניר: זאת אומרת, כל מי שפונה אליך.

גיא קונפורטי: כל מי שפונה אלי, אנחנו מגיעים להסדר, הוא נכנס לרשימת תזכורות ואז פעם בחודש מתקשרים אליו.

גיא קונפורטי: מתקשרים לכל החיילים האלה ומתזכרים אותם, שים לב, אתה צריך לשלם.

גיא קונפורטי: הרבה פעמים אכן בשיחות האלה פתאום עולה, החייל נתקע בבסיס והוא לא יכול לצאת כדי לשלם או שאין לו כסף החודש מאיזושהי סיבה או כל מיני דברים כאלה, וזה בדיוק השלב שבו אנחנו בולמים את הפרת הסדרי הפשרה או מדברים עם הצד השני ומוצאים פתרונות יצירתיים אחרים, שזה מאוד מאוד חשוב.

גיא קונפורטי: אני כמובן לא יכול שלא להדגיש כמה זה חשוב שיהיו גורמים מהקהילה, מהצבא שגם ילוו את החייל במקביל אלינו, כי לפעמים גם איתנו, ואני יודע שגם בסיוע המשפטי זה קורה, אובד הקשר עם החייל, ומי שנמצא איתו בקשר יום-יומי כמו מפקדים או גורמים מהקהילה, זה משהו שהוא מאוד חיוני בעצם לשמור עליו בתלם.

גיא קונפורטי: במקביל לחינוך הפיננסי, לנו יש בעצם תוכנית של חינוך משפטי.

גיא קונפורטי: לדוגמא, חייל בודד, עולה חדש, אני רוצה ללמד אותו זכויות בסיסיות, איך לקרוא חוזה שכירות.

גיא קונפורטי: זה לא עוזר, לדוגמא, שהוא נכנס לחוב מול משכיר אם החוזה מלכתחילה לא טוב או אם הביטחונות שהשוכר לקח ממנו הם לא נכונים או לא מדויקים, ואותו דבר גם בנושאים צרכניים, גם איך להתמודד אם פונה אליך גובה חובות, כי הרבה מאוד מהחיילים נבהלים מעצם הפנייה אליהם וישר קופצים ואומרים, אין לי כסף, אני חייל, ובכך לפעמים גם זונחים את טענות ההתנגדות שאולי אפשר להעלות.

גיא קונפורטי: הרבה פעמים המגע שלנו עם החיילים, וזה קורה אגב כבר ביחידות צה"ל מדי פעם, לפעמים בקרב עמותות שמזמינות אותנו.

גיא קונפורטי: אנחנו מנסים להתרחב יותר, להגיע לפנימיות, לכל מיני מוסדות חינוך כאלה ואחרים שמרכזים את האוכלוסיות בסיכון, כפרי עולים וכו', והמטרה היא בעצם לתת להם כלים מניעתיים.

גיא קונפורטי: אפרופו תחנות מרכזיות, אנחנו ייצרנו סוג של פעילות שטח.

גיא קונפורטי: אסור לנו לשדל אותם לפנות אלינו, אבל את הסטודנטים שלי למשל, אני שולח מדי פעם לתחנות מרכזיות ולתחנות רכבת.

גיא קונפורטי: עכשיו בקורונה אנחנו פחות עושים את זה, אבל לדוגמא, לתפוס חיילים לבקש מהם לענות על שאלון בנושא צרכנות, מה אתה יודע לגבי צרכנות, ואגב השאלות הם גם לומדים מתי מותר לבטל חוזה, האם חייבים לתת לי חוזה בכלל, ועוד כל מיני דברים בסגנון הזה, זאת אומרת שזה עוד איזושהי דרך לטפל בזה.

גיא קונפורטי: נושא נוסף שחשוב לי לדבר עליו זה הנושא של הסימול בתוך ההוצאה לפועל.

גיא קונפורטי: אני חושב שזה נושא שחייב להימצא לו איזשהו פתרון.

גיא קונפורטי: אני חושב שהמידע נמצא במדינה, פשוט צריך ללמוד איך לקשר אותו בין כל הגורמים, כי הנושא הזה חיוני.

גיא קונפורטי: קודם כל הוא יכול לנבוע מהזוכה שמגיש את הבקשות להוצאה לפועל.

גיא קונפורטי: כמו שהוא חייב להצהיר שמישהו קטין או פסול דין, אז יכול להיות שהוא צריך גם יהיה להצהיר לדוגמא שמישהו הוא חייל או איזושהי אוכלוסייה מיוחדת אחרת.

גיא קונפורטי: בהוצאה לפועל הם יודעים שמישהו הוא חייל אחרי שהוא פנה.

גיא קונפורטי: במערכות מחשוב הם לא יודעים מראש.

גיא קונפורטי: נגיד עכשיו נפתח תיק, הם לא יודעים שהחייב הוא חייל.

גיא קונפורטי: המידע הזה לדעתי הוא חיוני במיוחד לרשמי ההוצאה לפועל.

גיא קונפורטי: לפני שמתקבלת החלטה להטיל עיקול על חשבון של חייל לדוגמא או מגבלות כאלה ואחרות, צריך לדעת שהוא חייל.

גיא קונפורטי: ככה אני חושב.

גיא קונפורטי: זה רלוונטי גם להקשרים אחרים כמו למשל חייל שעכשיו מעקלים לו את רישיון הנהיגה בעקבות הליך הוצאה לפועל, והתפקיד שלו בצבא זה להיות נהג, לדוגמא, אז זה גם פוגע בצבא מצד אחד, וגם פוגע בו.

גיא קונפורטי: יש חיילים שאנחנו תופסים את זה בזמן שהם נמצאים ממש בקורס נהיגה בצבא, שהרבה מהחיילים האלה, אחר כך זה גם מקצוע שיהיה להם גם לעתיד.

גיא קונפורטי: גם התליית הרישיון לפעמים מוציאה אותם מהקורס הזה והם משתלבים בצבא בתור עובדים כלליים או משהו בסגנון.

גיא קונפורטי: הנושא הזה לדעתי יכול להיפתר בכמה דרכים: שילוב של מידע מהצבא, שהצבא, אגב, כן יודע לאגור נתונים על מי חייל בודד ומי לא.

גיא קונפורטי: ביטוח לאומי למשל יודע בהכרח מי חייל ומי אינו חייל, וגם אוכלוסיות נזקקות אחרות.

גיא קונפורטי: אני חושב שזאת סוגיה שאפשר לפתור אותה מחשובית.

מרב שיבק: רק אם יורשה לי להוסיף, זה מאוד נכון.

מרב שיבק: אני מאוד מסכימה עם זה בגלל שזה גם מפתח לכך שהם מגיעים בודדים ולא מיוצגים, יפנו אותם בזמן אלינו.

מרב שיבק: המידע הזה אולי צף בסוף, אבל אנחנו עכשיו מטפלים בחייל בודד ששנתיים מתגלגל בהוצאה לפועל ורק עכשיו מישהו הבין, כי הוא אמר את זה, שהוא חייל בודד, ויצר קשר עם אביבה ואביבה יצרה קשר איתנו, אבל שנתיים הוא מתגלגל בתוך ההליכים האלו כשהוא לוחם, ויש לו עיקולים והוא לא יכול לשלם וכו'.

מרב שיבק: אם הזיהוי הזה היה זיהוי מוקדם, אם היה איזשהו סימול, הוא היה מזמן כבר מועבר לטיפול שלנו והיה נחסך הרבה.

אלכס קושניר: אני אתחיל את הסיכום באיזושהי אמירה, וכל מי שמקשיב לי ושומע אותי, יש פה אנשי מקצוע שמטפלים בתחום הזה, אם מישהו פה לא מסכים איתי, תגידו.

אלכס קושניר: אני חושב שיש לנו שתי מטרות עיקריות: מטרה אחת זה לגרום לכך שהחייל שמשרת בצה"ל, אין לו דאגות איך הוא מחזיר את החובות שלו.

אלכס קושניר: אני חושב שהדרך הנכונה זה פשוט להקפיא את החובות האלה.

אלכס קושניר: המטרה השנייה, דקה לפני שהוא מזדכה בבקו"ם על המדים שלו, יש לו הסדר חובות שהוא גם יודע איך הוא משלם אותם, מצד אחד, ומצד שני, הוא גם יודע מה המקורות לתשלום הזה.

אלכס קושניר: אם יש פה מישהו שלא מסכים עם מה שאמרתי, תגידו.

אלכס קושניר: אם כולם מסכימים עם המטרה הזו, אז עכשיו רק צריך לראות איך עושים את זה.

אלכס קושניר: עודדה, בבקשה.

 << אורח >> עודדה פרץ: אני לא בטוחה.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה מאוד גורף וכולל את כל המקרים.

 << אורח >> עודדה פרץ: צריך לחשוב על זה.

 << אורח >> עודדה פרץ: לא רוצה להתחייב מזה ששותקים, שתיקה כהסכמה.

אלכס קושניר: אוקיי, אז עודדה היא אחת מתוך כולם, ככה שזה עבר ברוב קולות.

אלכס קושניר: אני אמשיך ואומר שזה אומר שעכשיו צריך לראות איך אנחנו עושים את זה.

אלכס קושניר: אחת הבעיות המרכזיות שאני לפחות מזהה, זה פשוט היעדר נתונים.

אלכס קושניר: אנחנו לא יודעים כמה באמת חיילים בודדים נמצאים במצב מצוקה של חובות למרות שהמידע הזה הוא קיים, רק צריך לדעת לאגור אותו ולארגן אותו, וזה כמובן נמצא במגרש של צה"ל ואחר כך להעביר את זה לכולם.

אלכס קושניר: אני מאוד שמח שקרן הסכימה לחשוב איך הם מארגנים את המידע הזה.

אלכס קושניר: ברגע שהמידע הזה יהיה מאורגן, אפשר יהיה כבר לחשוב איך להעביר אותו לביטוח לאומי, איך להעביר אותו לרשות האכיפה ואיך להעביר אותו לסיוע המשפטי ולכל הגורמים שאמורים לטפל בדבר הזה.

אלכס קושניר: התחושה לפחות שלי היא שכל מי שנמצא בדיון הזה, מאוד מאוד רוצה לעזור, רק כל אחד רץ באופן עצמאי, ובמידה ויש ממשקים כמו למשל הממשק המבורך של משרד הקליטה עם ההוצאה לפועל, זה מתבסס על איזשהו רצון טוב בין שתי הרשויות לעבוד אחת עם השנייה, שזה כמובן מצוין אבל זה פתרון נקודתי, פלסטר, לכן מה שאני הייתי מציע זה להקים איזשהו צוות עבודה שיגבש פשוט מתווה מסודר שיכלול בתוכו את כל הדברים, כולל התשתית המחשובית.

אלכס קושניר: לפעמים יש בעיות משפטיות בהעברת נתונים ממשרד למשרד, אז גם את זה צריך לפתור, ואיך החייל הזה עובר תהליך של אותה הגנה משפטית שאת, דקלה, דיברת עליה, לפני שהוא בכלל מתחיל להסדיר את החובות, ואיך צה"ל נכנס פה ומשרד הרווחה ומשרד הקליטה ובנק ישראל וכמובן עמותות שמתעסקות בזה, בראשם עמותת נדן שהיא כנראה מובילה את התהליך.

אלכס קושניר: העניין הוא שאני כיושב-ראש ועדה בכנסת לא יכול להגיד לכם, תקימו צוות ומי עומד בראש, לכן כאן אני פונה לצה"ל דווקא.

אלכס קושניר: קרן, את נמצאת איתנו?

קרן וייס: כן, בוודאי שאני אתכם.

אלכס קושניר: אני כחבר כנסת לא יכול להכריח אתכם להקים צוות בין-משרדי כדי לעבוד ולהגיע לאיזשהו מתווה כוללני שכולל הכול.

אלכס קושניר: היות וצה"ל זה הגוף הכי גדול פה וגם החיילים נמצאים אצלו, אני מאוד הייתי שמח לבקש ממך כן להקים צוות כזה, פשוט צוות עבודה, שולחן עגול שיכלול את הסיוע המשפטי, את משרד הרווחה, את משרד הקליטה, את בנק ישראל, את רשות האכיפה, את כל הגורמים שעוסקים בזה, את העמותות כמובן.

אלכס קושניר: פשוט להגיע למתווה מסודר איך המידע עובר בין הגורמים, מי מטפל במה, מתי הסיוע המשפטי מתערב, איך החייל יודע שיש לו בכלל סיוע משפטי ואיך אותה משק"ית תנאי שירות, ילדה בת 18 יודעת, לפני שהיא דורשת את המענק מצה"ל, אולי יש פה דרך אחרת למנוע את החוב הזה.

אלכס קושניר: המטרה היא ברורה, אנחנו חייבים לאפשר לחיילים האלה לצאת לדרך חדשה אחרי שהם תורמים למדינה, כל אחד כמה שנים, אם זה בנות, זה שנתיים, שלוש שנים, לא משנה, עושים שירות בצבא.

אלכס קושניר: אגב, חשוב לזכור שהאנשים האלה, בדרך כלל מבחינתם להתגייס לצה"ל זה משימה מאוד מאוד קשה בגלל הרקע שלהם, ואם הם כבר עושים את הצעד הזה, אז תפקידנו, כולנו, להגיע ולעזור להם באמת לקפוץ מדרגה אחרי שהם משתחררים.

אלכס קושניר: זה בכללי.

אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שתיקחו את הקריאה הזאת שלי ואת הבקשה הזאת שלי לידי מעשים ובדיון הבא תגידו לי שקם צוות והתחלנו לעבוד.

אלכס קושניר: אני מאוד מאוד אשמח.

קרן וייס: זה יבוצע אל מול הנחות היסוד שהגדרת בתחילת סיכומך.

אלכס קושניר: תבורכי, קרן, אני מאוד מאוד אשמח.

אלכס קושניר: עכשיו כמה נקודות קטנות.

אלכס קושניר: קודם כל לגבי הממשק ובכלל לאיסוף נתונים על חיילים בודדים, אני חושב שזה אתגר שהוא פתיר באמצעות מערכת מחשוב כזו או אחרת.

אלכס קושניר: זה פשוט שיתוף פעולה בין כולם.

אלכס קושניר: בנושא של חקיקה של שחרור החיסכון לכל ילד עד גיל 21 בלי הסכמת הורים, אני מבין את הבעייתיות.

אלכס קושניר: אולי אנחנו נצטרך לבוא, מה שנקרא מהצד השני ולומר, אוקיי, אז אפשר אולי לשעבד את הכסף הזה ולתת איזשהו מימון כדי שהחייל יוכל להשתמש בכסף, ואז ברגע שהוא משוחרר הוא פשוט ילך למקור שנתן לו את המקור של הכסף, להשתמש בכסף הזה כביטחון להלוואה ללא ריבית.

אלכס קושניר: צריך לחשוב על זה במידה ולא נוכל למצוא פתרון.

אלכס קושניר: לגב תיקון חקיקה, סעיף 58 לגבי פריסה ארוכה יותר של החובות, אני פונה כאן ליושב-ראש ועדת החוקה, תעבירו במהרה את הסעיף הזה.

אלכס קושניר: זה יאפשר שיקול דעת לרשם ובאמת הוא יוכל להגיע לפריסת חובות ארוכה יותר ונוחה יותר, ותוכלו לעזור להרבה מאוד אנשים.

אלכס קושניר: אני מאוד אשמח כשנגיע ל-24 בספטמבר, לראות את ההצגה של התוכנית הפיננסית שקמה עם בנק ישראל וצה"ל.

אלכס קושניר: נראה לי שזה מאוד מאוד מעניין.

אלכס קושניר: אנחנו חייבים לקבוע דיון על הנושא הזה.

אלכס קושניר: דבר נוסף, אמנת הבנקים.

אלכס קושניר: ברגע שתסתיים העבודה, אני מאוד אשמח שתציגו את זה לנו כאן בוועדה.

אלכס קושניר: אנחנו נשמח לדיון הבא להזמין את עוגן כדי שיציגו לנו את הפעילות שלהם.

אלכס קושניר: אולי גם כדאי להביא לפה את הקרן לידידות שמסתבר שיש לה קופת ידידות שעוזרת לחיילים.

אלכס קושניר: לשמוע אותם, האם יש להם אולי רצון ויכולת גם להוות מקור מימון לחיילים שצריכים פתרון בנושא חובות.

אלכס קושניר: אני רוצה להגיד תודה רבה לכולם.

אלכס קושניר: אני חושב שאנחנו פה התקדמנו שלב.

אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שבפעם הבאה יהיו לנו גם ניצנים של פתרונות מעשיים.

אלכס קושניר: חברים, אנחנו עושים פה עבודה חשובה מאוד.

אלכס קושניר: האנשים האלה, מגיע להם שנטפל בהם ומגיע להם שנעזור להם, ואנחנו נעשה את זה.

אלכס קושניר: תודה רבה, הישיבה נעולה.