ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 120, 2020-10-01 16:00

יעקב אשר: אני פותח את הישיבה.

יעקב אשר: יש לכם את הנוסח המשולב בנושא:

יעקב אשר: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות במקומות עבודה).

יעקב אשר: זה שילוב של שני תיקונים.

יעקב אשר: ביקשתי ממשרד האוצר שיבואו ויציגו לנו את זה.

איילת שקד: במרץ היה ניתן להעסיק 30% מהעובדים ועד 10 אנשים בחברות של עד 10 אנשים, שזה בעיקר עסקים קטנים, מפעלים קטנים, נגריות, בתי מלאכה, דברים כאלה.

איילת שקד: בתקנות הכלליות מותרת התקהלות של 10 אנשים.

יעקב אשר: לא במבנה סגור.

איילת שקד: במבנה סגור.

איילת שקד: יש כאן סעיף הגיוני שאומר שמעסיק רשאי לאפשר קיום פגישות מקצועיות בהשתתפות לא יותר מ-10 אנשים, ובכלל זה גם מי שאינם עובדיו.

איילת שקד: בואו נוסיף, פשוט כדי להציל את בתי המלאכה הקטנים, שמקום עבודה שיש בו עד 10 עובדים יכול לעבוד.

איילת שקד: הרי הוא יכול, כי התקהלות של 10 אנשים מותרת.

איילת שקד: אולי זו בעצם שאלת קיטבג, אולי בעצם כל מקום עבודה עד 10 עובדים יכול לעבוד.

איילת שקד: אם לא, כדאי להבהיר את זה.

אוסאמה סעדי: יש מקומות עבודה שאין בהם אפילו 10 עובדים.

אוסאמה סעדי: יש מקומות עבודה שיש בהם שניים, שלושה, ארבעה עובדים.

אוסאמה סעדי: החרגתם את רואי החשבון ואת מנהלי החשבונות על מנת שיוכלו לייצג מול רשות המס במענקים.

אוסאמה סעדי: אם סוכן ביטוח נמצא לבד, או אפילו עם עוד אחד במשרד, למה זה אסור?

אוסאמה סעדי: לעורך דין מותר ללכת לבית משפט, אבל אם הוא רוצה לבוא למשרד ולהכין חוזה, זה אסור.

אוסאמה סעדי: למה זה אסור?

אוסאמה סעדי: אני מבין את הרציו ואת העיקרון של למנוע התקהלות.

יעקב אשר: למה לא אמרת עוד תחומים?

יעקב אשר: אני רוצה לשמוע את אסף.

שלמה קרעי: לפי סעיף 3(א)(9) נראה שהכל מותר – עורכי דין, רואי חשבון.

אסף וסרצוג: בערב הכניסה לסגר היינו בקצב התאוששות טוב.

אסף וסרצוג: את חודש אוגוסט סיימנו עם שיעור אבטלה ממוצע של כ-9.3% - כ-400,000 מובטלים.

אסף וסרצוג: לפי הנתונים שאנחנו מקבלים בקשר לשבועיים הראשונים של ספטמבר שבהם לא היה סגר, אפשר לראות ירידה של כ-0.7% באבטלה וקרוב ל-40,000 אנשים נוספים שחזרו לתעסוקה.

אסף וסרצוג: קצב החזרה היה גבוה מהמצופה.

אסף וסרצוג: החלטת הממשלה, בעקבות העלייה בתחלואה, הביאה לכך שבערב ראש השנה נכנס החלק הראשון של הסגר.

אסף וסרצוג: המשמעות שלו הייתה סגירה של כל מקומות התעסוקה שהם מקבלי קהל.

אסף וסרצוג: כשבוע לאחר מכן, נכנס לתוקף מה שאתם מתבקשים לאשר היום, שזה חזרה לאזור שבו היינו במרץ-אפריל, והחמרה מעבר לכך.

אסף וסרצוג: מדובר ברשימה של ענפים חיוניים שמותרים לעבוד בצורה רגילה, כלומר להגיע לעבודה באופן רגיל, כמובן בכפוף ל"תו סגול".

אסף וסרצוג: בנוסף לכך, תוך כדי דיונים מול גורמי המקצוע הנוספים בממשלה – משרד המשפטים, משרד ראש הממשלה, משרד הכלכלה, ולאחר מכן באישור הממשלה, הכנסנו מספר שינויים, על מנת לאפשר לכמה שיותר גורמים לעבוד בצורה שלא תמנע לאחר מכן את יכולת חזרתם לפעילות מלאה.

אסף וסרצוג: ניקח לדוגמה את ענף ההייטק.

אסף וסרצוג: חלק גדול מענף ההייטק מורכב מחברות שנמצאות בשלבי הזנק או בשלבי תמיכה.

אסף וסרצוג: חלקן הן בעלות מעבדות או ציוד טכני.

אסף וסרצוג: הפסקת פעילות המו"פ שלהן, אי יכולת התחזוקה של המערכות והמשך הרציפות שלהן, יכולה לגרום לכך שהן לא יוכלו לעבוד או לחזור לאחר הסגר בצורה נקייה.

אסף וסרצוג: אז הפגיעה בתוצר תהיה אפילו גדולה יותר ממה שאנחנו צופים.

אסף וסרצוג: זאת רק דוגמה אחת.

אסף וסרצוג: שמעתי את חברי הוועדה מעלים דוגמאות נוספות שוודאי יידונו במהלך הדיון עצמו.

אסף וסרצוג: המשמעות מבחינת הערכת הכלכלנית הראשית לפגיעה בתוצר עד סוף סוכות - כ-11-12 מיליארד שקלים, מה שמקרב אותנו יותר לרף הנמוך של התחזיות מבחינת הפגיעה השנתית - קרוב ל-7% תוצר פגיעה בסוף השנה.

אסף וסרצוג: היקף המובטלים שהוערך היה קרוב ל-400,000,500,000.

אסף וסרצוג: כרגע אנחנו רואים שמספר המובטלים שיוצאים, שזה עדיין לא לגמרי סופי, הוא מספר קצת יותר נמוך.

אסף וסרצוג: יכול להיות שזה מלמד על המנגנון של שימור עובדים שנוסף בתכנית הכלכלית הנוכחית, יכול להיות שזה מלמד על כך שבעלי העסקים למדו קצת יותר טוב איך להתמודד עם הסגר מבחינת הוודאות והמשמעות של היציאה ממנו.

אסף וסרצוג: צריך להבין שכך או כך התקנות שמובאות בפניכם זה הפחתת פעילות מאוד-מאוד משמעותית במשק.

אסף וסרצוג: רק על מנת לסבר את האוזן, במרץ-אפריל היקף הפעילות במשק ירד בקרוב ל-40% ובכ-35%,36% מהיקף הפעילות המשקית.

אסף וסרצוג: כאן אנחנו מדברים על פגיעה שצפויה להיות משמעותית יותר, מכיוון שאנחנו סוגרים פעילות יותר גדולה של ענפים.

אסף וסרצוג: הפער המשמעותי הוא שבסגר של מרץ-אפריל, מעבר לרשימת הענפים החיוניים, נתנו לשאר המגזר הפרטי, למה שלא מוגדר חיוני, לעבוד בתצורה של כ-30% מבית העסק, או עד 10 עובדים, הגבוה מביניהם.

אסף וסרצוג: כאן הכלל הזה לא מתקיים, לפחות לא כרגע בתקנות שמובאות בפניכם.

אסף וסרצוג: חלק מהדברים נכנסו על ידי זה שתייגנו והוספנו, באישור הממשלה, את רשימת הענפים החיוניים.

יעקב אשר: אם היו מחריגים מקומות של עד 10 אנשים, כש-10 אנשים זה התקן של התקהלות מותרת בתוך מבנה, היה אפשר להציל את העסקים הקטנים והבינוניים.

יעקב אשר: הם באותו זמן יכולים גם לשבת בביתם או לא בביתם עם 10 אנשים.

יעקב אשר: האם לקחת את זה בחשבון?

יעקב אשר: האם יש אפשרות לתקן את הדבר הזה?

שלמה קרעי: או שאולי הם בכלל מוחרגים, אדוני היושב-ראש.

אסף וסרצוג: הם לא מוחרגים.

אסף וסרצוג: מי שמוחרג זה לאו דווקא לפי גודל העסק שלו, זה לפי החיוניות שלו.

אסף וסרצוג: היה דיון נרחב על זה בממשלה.

אסף וסרצוג: משרד האוצר חשב שניתן להשאיר את המגזר הפרטי, אבל מהצד השני היו את הסוגיות הבריאותיות.

אסף וסרצוג: במרץ-אפריל היה כלל שאמר שעד 30% מהעובדים או עד 10 עובדים בעסק לא חיוני, לפי הגבוה מביניהם, יכולים להמשיך להגיע.

אסף וסרצוג: הכלל הזה לא קיים כעת, כיוון שנדרשת החמרה יותר גדולה בסגר לעומת מרץ-אפריל בגלל היקף התחלואה הגבוה ובגלל הרצון לקטוע את זה במהירות.

אסף וסרצוג: אין ספק שככל שהיה כלל כזה שמאפשר לעסקים עד 10 עובדים להגיע בצורה רגילה לבית העסק זה היה משפר את המצב ומשנה את היקף הפגיעה במשק, אבל אחרי דיונים רבים בממשלה הוחלט לא לאפשר את זה.

איילת שקד: העמדה המקצועית של כל משרד האוצר, כולל גם של משרד הבריאות, הייתה שצריך לאפשר 30% או עד 10 אנשים.

איילת שקד: הוועדה הזאת, ואני שמה פוליטיקה בצד, לא צריכה להיות חותמת גומי, היא צריכה להפעיל שכל ישר.

איילת שקד: אם מותרת התקהלות של 10 אנשים, וזה הכי לא מגזרי, הכי לא סקטוריאלי, זה יכול באבחה אחת לפתור להמון-המון עסקים קטנים את הבעיה.

יעקב אשר: אם משרד האוצר ומשרד הבריאות לא התנגדו, אז מי כן התנגד?

יעקב אשר: משרד המשפטים, מישהו יודע מי התנגד?

איילת שקד: אני יודעת מי התנגד.

תמי סלע: אולי משרד הבריאות.

יעקב אשר: האם מישהו מוכן להסביר לנו למה אי אפשר לעשות את הדבר הזה, לפני שאנחנו נצטרך לחשוב לבד?

איה דביר: אני יכולה להסביר את ההיגיון בשלב כתיבת התקנות.

איה דביר: ההיגיון בשלב כתיבת התקנות היה שאין אפשרות להתקהל 10 אנשים בתוך מבנה.

תמי סלע: מה פתאום.

תמי סלע: כבר חודשים אנחנו עם 10.

יעקב אשר: אני גם לא זוכר שמותר 10 אנשים במבנה.

שלמה קרעי: בבתי כנסת אסור בכלל.

שלמה קרעי: גם שני אנשים אסור.

יעקב אשר: עכשיו מותר?

גור בליי: 10 אנשים במבנה.

איילת שקד: הכלל הוא שמותר 10 אנשים במבנה.

אוסאמה סעדי: 10 בפנים ו-20 בחוץ.

שלמה קרעי: גור, איפה זה כתוב?

שלמה קרעי: בבתי כנסת כתוב שאפילו שני אנשים אסור.

גור בליי: נכון, בית כנסת זה חריג.

שלמה קרעי: החמירו עוד יותר?

איילת שקד: הכלל הוא שמותר 10 אנשים במבנה.

איילת שקד: אנחנו יכולים להציל פרנסה של אנשים.

איילת שקד: כל אנשי המקצוע היו בעד.

יעקב אשר: אם משרד האוצר ומשרד הבריאות חשבו ככה, מי הגורם המתנגד?

אפרת פרוקצ'יה: כפי שאסף תיאר את זה, בסופו של יום אנחנו חלק מהממשלה.

אפרת פרוקצ'יה: לנו יש את העמדות שלנו, למשרד הבריאות יש את העמדות שלו, כשבסוף התקבלה ההחלטה.

אפרת פרוקצ'יה: אני מסכימה עם ההצגה של חברת הכנסת שקד שאמרה שההחמרה הייתה דרמטית.

אפרת פרוקצ'יה: יש כאלה שחושבים שיש איזה שהוא שינוי מינורי בהשוואה למה שהיה במרץ, אבל לא, השינוי הוא לא מינורי, השינוי הוא דרמטי.

שלמה קרעי: תראי את הפקקים בחוץ.

שלמה קרעי: במרץ לא היו פקקים כאלה.

אוסאמה סעדי: פקקים גורמים להתפשטות הנגיף?

אפרת פרוקצ'יה: ההנחיה הייתה להוביל לצמצום המרבי ביותר.

אוסאמה סעדי: מי בממשלה רוצה את ההחמרות האלו?

אפרת פרוקצ'יה: הממשלה קיבלה החלטה.

אפרת פרוקצ'יה: התקנות האלו מתקבלות לפי רוב, והרוב הזה קבע שהוא מפחית מ-30% לאפס.

אפרת פרוקצ'יה: הפגיעה העיקרית פה הייתה שהורידו את הסייג של 10 עובדים, מה שאומר שכל מקומות העבודה עם מספר קטן של עובדים לא יכולים להגיע למקום העבודה.

אפרת פרוקצ'יה: נתנו איזה שהם חריגים ספציפיים, כדי שלא ייווצרו מצבים שבהם ייגרם נזק בלתי הפיך למקומות עבודה.

אפרת פרוקצ'יה: התמונה הכללית היא שיש החמרה גדולה, וההחמרה הזאת היא עד 10 באוקטובר.

אפרת פרוקצ'יה: אלו התקנות שבאות לאישורכם כרגע.

קארין אלהרר: שיגעתם את האזרחים, כל דבר עד מועד אחר.

יעקב אשר: האם הסיבות הן סיבות בריאותיות לגבי מקומות העבודה האלה?

איילת שקד: עשיתי דוקטורט בנושא, אני יודעת מה העמדה של כל משרד.

איילת שקד: אין פה שום עמדה מקצועית.

איתן גינזבורג: זה היה בבסיס הדיון ביום חמישי-שישי.

איתן גינזבורג: דיברו כל הזמן על כך שיהיה אפס אחוזים.

יעקב אשר: שמה?

איתן גינזבורג: דיברו על כך שכל המשק מושבת, שזה יותר חמור ממרץ.

איתן גינזבורג: דיברו על זה כל יום חמישי-שישי.

איתן גינזבורג: זה משהו חדש?

יעקב אשר: דיברו על זה שזה יותר חמור ממרץ.

יעקב אשר: השאלה כמה יותר חמור.

איתן גינזבורג: כתבו שזה יורד מ-30% לאפס.

אוסאמה סעדי: איתן, 30% לאפס זה מידתי?

איתן גינזבורג: זה מה שהיה פה בדיון.

איתן גינזבורג: מה, אתה מתפלא עכשיו?

אוסאמה סעדי: אני לא מתפלא.

איילת שקד: זאת החלטה שאין בה היגיון, למעט העניין של לצמצם יציאה מהבית.

איילת שקד: אתה מחפש היגיון במקום שאין בו היגיון.

יעקב אשר: אני לא מחפש היגיון, אני רוצה לדעת מה המניעה.

יעקב אשר: מדובר בעשרות אלפי עסקים קטנים שאולי אפשר היה להוריד אותם מ-10 לשבע או לשש, העיקר שליבת העסק תמשיך לעבוד.

איילת שקד: הליבה עובדת.

איה דביר: הגבלת הפעילות כיוונה לכך שהתקהלויות במבנה לא תהיינה כרגע גם ברמה של 10 אנשים, בטח לא לכל מטרה.

איה דביר: הממשלה סברה שלא נכון לאפשר התקהלויות בדרך קבע של 10 אנשים במבנה.

איה דביר: מכאן גם נגזרה ההפחתה של ההתקהלות בתוך מקומות העבודה.

אוסאמה סעדי: אבל זה מותר בחוק הגדול.

איה דביר: זה ההסדר השלם שנתנה הממשלה כממשלה, עם פערי העמדות בתוכה, לשאלת הסגר הנוכחי – שלא נכון לעודד או לאפשר התקהלויות של 10 אנשים במבנה לכל מטרה, גם לא למטרה של עבודה.

איה דביר: זה בוודאי יצטרך להישען על שיקולים מקצועיים.

שלמה קרעי: ההיגיון שעומד מאחורי זה, בעיני, זה הסגר עצמו.

שלמה קרעי: אם אתה מתיר להגיע למקומות עבודה, אנשים יצאו ממקום למקום, מישוב לישוב, מעיר לעיר, מהטווח של 1,000 מטר.

שלמה קרעי: אין לך שום אפשרות לאכוף סגר כשכל מקום עבודה מותר, זה ההיגיון שעומד מאחורי ההחלטה.

שלמה קרעי: ההיפוך של הדבר הזה הוא סעיף 3(א)(9) שמדבר על כניסת עובד שנדרש לשם תחזוקה, לשם שמירה, לשם ביצוע משלוחים, לשם תשלומי שכר, לשם המשך הפעילות התפקודית של מקום העבודה.

שלמה קרעי: מה זה "המשך הפעילות התפקודית של מקום העבודה"?

שלמה קרעי: אם אני משרד עורך דין, המשך הפעילות התפקודית שלי היא להביא את האנשים שיטפלו בחוזים.

אוסאמה סעדי: זה מותר?

שלמה קרעי: אני רואה שבסעיף 3(א)(9) כל מקום קטן יכול לתת שירותים לאנשים, בתנאי שאין קבלת קהל.

שלמה קרעי: מנגד אנחנו אומרים שירדנו לאפס אחוז.

קארין אלהרר: למה ירדנו?

שלמה קרעי: כי יש עשרות מתים ביום ויש קרוב ל-10,000 חולים.

שלמה קרעי: היינו היום בפיקוד העורף וראינו שהוא לא מסוגל להשתלט אפילו על 10% מהמגעים.

יעקב אשר: הסעיף הוא סעיף שלא אמור לחתור תחת שום דבר, הוא אמור לתת פתרונות לבעיות אמת.

יעקב אשר: טוב שהוא קיים.

יעקב אשר: אם נחפור בו יותר מידי, גם הוא לא יהיה קיים.

יעקב אשר: חבר'ה, באנו לעבוד.

שלמה קרעי: באנו לעבוד, לא לעשות עבודה בעיניים, אדוני היושב-ראש.

שלמה קרעי: אם כל מעסיק יבוא ויגיד שיש סעיף שמתיר לו את המשך הפעילות התפקודית, לא עשינו כלום.

שלמה קרעי: צריך שתהיה פה הבהרה.

שלמה קרעי: מה, אנחנו מסתתרים?

יעקב אשר: אף אחד לא מסתתר.

יעקב אשר: מה אמרה חברת הכנסת שקד?

יעקב אשר: היא אמרה שההגדרה המצומצמת של עד 10 אנשים יכולה לכסות המון מקומות קטנים וזעירים.

יעקב אשר: מה שעשתה הממשלה, והיא עשתה בצדק, זה השאירה איזה שהוא חרך מסוים כדי לתת פתרונות כאלה ואחרים.

אוסאמה סעדי: אני מתחבר להיגיון שלך, כבוד היושב-ראש, וגם למה שאמרה חברת הכנסת שקד.

אוסאמה סעדי: אין פה מפלגתיות או עניין של סיעה כזאת או אחרת.

אוסאמה סעדי: איזו התקהלות זאת כשעורך דין, סוכן ביטוח, סוכן נסיעות הולכים למשרד שלהם?

אוסאמה סעדי: איך זה יגרום להתפשטות של הנגיף?

אוסאמה סעדי: למה אסור להנפיק פוליסה או להנפיק כרטיס טיסה?

אוסאמה סעדי: זה גורם להתפשטות הנגיף?

אוסאמה סעדי: זה גורם להתקהלות?

אוסאמה סעדי: למה את ענף ההייטק פתחנו?

איילת שקד: אם לא היינו פותחים לא היה לאן לחזור.

אוסאמה סעדי: זה בסדר שאנחנו רוצים למנוע התקהלויות, אבל אני לא רואה היגיון בסגר הרמטי של כל העסקים.

אוסאמה סעדי: כל העסקים האלה נאנקים תחת הנטל, תחת ההפסדים.

אוסאמה סעדי: התמיכות שניתנו בקושי מספיקות לשלם את הארנונה ואת ההוצאות הקבועות.

אוסאמה סעדי: בואו ניתן לעסקים הקטנים ולעסקים הבינוניים האלה להמשיך לתפקד.

יעקב אשר: מדובר על כמות מצומצמת של אנשים בעסק.

יעקב אשר: גם אין באותם עסקים קבלת קהל.

יעקב אשר: מה עומד מאחורי ההחלטה הזאת?

טל וינר-שילה: זאת החלטה שהתקבלה בממשלה.

יעקב אשר: את זה אנחנו יודעים.

טל וינר-שילה: כמו שנציגת משרד המשפטים ציינה, לא מותרת כל התקהלות של 10 אנשים.

טל וינר-שילה: רוב ההתקהלויות כבר ממילא אסורות.

טל וינר-שילה: יש מקרים מאוד מסוימים בהם יוצא שניתן להתקהל כ-10 אנשים במבנה.

טל וינר-שילה: ההחלטה הזאת נועדה לצמצם עוד יותר במקומות שאנשים נמצאים במגע הדוק.

איילת שקד: אדוני היושב-ראש, אתה לא תמצא הסבר הגיוני.

איילת שקד: יש הסבר שעדיף לא להיכנס אליו כרגע, אני אגיד לך אותו אחר כך בארבע עיניים.

יעקב אשר: את מסבירה לי דברים כאילו ירדתי היום מהאונייה.

איילת שקד: אם תשאל עכשיו את שר האוצר, הוא יגיד לך להכניס את זה.

איילת שקד: אני בטוחה שאם תשאל את ראש הממשלה, הוא יגיד לך שתכניס את זה.

איילת שקד: הוועדה הזאת היא לא איזו חותמת גומי.

איילת שקד: תנסה להכניס את זה.

יעקב אשר: אם הוועדה תרצה לשנות, האם תהיה בעיה משפטית או בעיה שקשורה בדברים אחרים?

איילת שקד: אין בעיה.

איילת שקד: זה הכל בידיים שלנו.

אפרת פרוקצ'יה: יש לנו חוק מסגרת.

אפרת פרוקצ'יה: לכולנו ברור שהחוק רלוונטי למה שייקבע בתקנות האלו.

אפרת פרוקצ'יה: הייעוץ המשפטי של הוועדה מוזמן להגיד מה עמדתו בעניין.

גור בליי: הוועדה סוברנית לקבל החלטה לא לאשר חלק או לא לאשר את הכל.

גור בליי: זה לא סוד שלגבי חלק מההגדרות שמופיעות בתיקון לחוק הסמכויות מאתמול לגבי מגבלות מלאות, שהן במצב חירום מיוחד, יש איזו שהיא הקפאת מצב מסוימת.

גור בליי: התנאי לזה שהממשלה מכריזה על מצב חירום מיוחד, זה שורה של תנאים שמבטאים סגר מאוד הרמטי.

יעקב אשר: מה התנאים?

גור בליי: אחד התנאים למצב חירום המיוחד זה שיש תקנות האוסרות פתיחה והפעלה של עסקים, או שהייה של עובדים במקומות עבודה, למעט עסקים או מקומות עבודה חיוניים, ומוגדר שם מה הם עסקים או מקומות עבודה חיוניים - עסקים או מקומות העבודה שמפורטים בתקנות האלו כנוסחן ביום התחילה של החוק.

גור בליי: יש אופציה להוסיף עסקים או מקומות עבודה נוספים שנקבעו בתקנות כאמור לאחר אותו מועד, ובלבד שהעסקים או מקומות העבודה הנוספים כאמור מספקים שירותים או מוצרים חיוניים, או שהם בעלי מאפיינים דומים למאפייני העסקים או מקומות העבודה שנקבעו בתקנות במועד האמור.

גור בליי: מצב חירום המיוחד יכול לעמוד בעינו גם אם מוסיפים מקומות מאותו סוג או דברים חיוניים.

גור בליי: כמובן שהוועדה יכולה להחליט שהיא בכלל משנה את האיזון, אבל אז תישמע הטענה שלא מתקיימות מגבלות מלאות ושאין מצב חירום מיוחד.

אפרת פרוקצ'יה: המשפט הראשון שהקראת מדבר על התקנות כנוסחן בתקש"ח.

תמי סלע: ביום שהחוק עבר.

גור בליי: אתמול.

אפרת פרוקצ'יה: בגלגול הראשון שלו הוא דיבר על התקש"ח.

אפרת פרוקצ'יה: כן הייתה החרגה מתחילת הדרך ל-10 עובדים.

יעקב אשר: מה שגור הקריא זה התקנות שעכשיו התקבלו, זה לא התקש"ח של פעם.

יעקב אשר: אם אנחנו מקבלים החלטות וכל הקונסטרוקציה נופלת, בעצם יצאנו ממצב חירום מיוחד.

איילת שקד: יעקב, זה לא אפס או אחד, זה עניין גמיש.

איילת שקד: התשובה היא לא אצל הפקידות, התשובה היא אצלך.

יעקב אשר: זה נכון כשנבוא ונטפל בנושאים מסוימים.

יעקב אשר: ההצעה שאת הצעת, ואני מאוד אהבתי את ההצעה הזאת כי היא חכמה ונוגעת במקומות הנכונים, לא עומדת בעניין הזה.

איילת שקד: לא נכון.

איילת שקד: לא יהיה מישהו אחד שיגיד שהיא לא עומדת.

איילת שקד: זה עניין של פרשנות.

אוסאמה סעדי: גם אם אני הולך לפי השיטה שלך ומקצץ ב-50%, נגיד לחמישה, זו מגבלה מלאה.

אוסאמה סעדי: הרי המגבלה המלאה היא לא אפס.

אוסאמה סעדי: אף אחד לא קבע שהמגבלה המלאה היא אפס, יש בכל זאת גמישות מסוימת.

גור בליי: אני לא אומר לכם מה נכון או לא נכון, כי הוועדה יכולה להחליט כך או אחרת.

גדעון סער: זה לא מה שהחליטו בהתחלה.

גדעון סער: שר האוצר שינה את ההחלטה המקורית.

אפרת פרוקצ'יה: ואז אנחנו לא במצב חירום מיוחד.

איילת שקד: מה אכפת לכם שעוד כמה אנשים יתפרנסו בכבוד?

גדעון סער: אי אפשר לקחת דבר שברור שהוא בעייתי מבחינה אפידמיולוגית כמו התקהלויות, לא משנה על איזה רקע, ולהשוות את זה לנגר שיושב בנגרייה שלו.

שלמה קרעי: זה מה שניסנקורן ומנדלבליט רוצים לעשות.

גדעון סער: כל דבר שיש לו היגיון אפידמיולוגי צריך לקבל.

אלי אבידר: אין היגיון אפידמיולוגי בהתקהלויות.

גדעון סער: כל התקהלות היא סכנה.

אלי אבידר: לא כל התקהלות.

יעקב אשר: רוב ההתקהלויות.

אלי אבידר: עובדה שאתה מאפשר לאנשים לנסוע באוטובוס.

גדעון סער: על האוטובוס יש שאלה, על הנגר בנגרייה אין שאלה.

אלי אבידר: אין גם שאלה על ההפגנות.

יואב סגלוביץ': על הנגר בנגרייה, על המסגרייה ועל כל העסקים הקטנים אמרנו שלא נכון לעשות את הדבר הזה, אמרנו שהסגר הזה לא מוצדק, אמרנו שהמצב המיוחד לא מוצדק.

יואב סגלוביץ': מי שהצביע בעד החוק הרע הזה, שלא יתפלא שהתקנות הן תקנות מופרעות.

יואב סגלוביץ': אתם רואים את התולדה ואת התוצאה של חוק גרוע שנולד בחטא.

יואב סגלוביץ': מה שנוצר פה שלא בצדק זה איזה שהוא שוויון בין שני דברים שאין מה להשוות ביניהם.

יואב סגלוביץ': מאחר וזה חוק שלא בא להילחם במחלה אלא להילחם בכל מיני דברים נוספים, אז מקבלים אבסורדים.

יואב סגלוביץ': מאיינים פה את החוק שאני נגדו ואתם בעדו.

יואב סגלוביץ': אם אתם רוצים לאיין אותו, בהצלחה, תאיינו אותו, אני איתכם לגמרי.

גור בליי: יש פה את החריג של 3(א)(9).

גור בליי: בחריג של 3(א)(9) מאפשרים הגעה של כל עובד שהגעתו הכרחית להמשך הפעילות התפקודית של מקום העבודה.

גור בליי: אותו נגר בודד שעליו דיבר חבר הכנסת סער, אותו עורך דין או רואה חשבון שעובדים לבד, יכולים לבוא לעבודה.

אוסאמה סעדי: במקום לתחמן, בואו נגיד להם במפורש.

יעקב אשר: למה זה לתחמן?

אלי אבידר: אי אפשר להכריז על מצב חירום ואחרי זה להחריג את הכל חוץ מאת מה שהלכתם לגביו.

עופר כסיף: ראש הממשלה אמר לפני כשבוע בקבינט הקורונה שהוא רוצה "סגר רך", שזה סגר שיהיה בו אחוז כזה או אחר שיוכל להיפתח, ושרק ההפגנות תהיינה אסורות.

יעקב אשר: איך הגענו להפגנות?

יעקב אשר: זה לא קשור.

עופר כסיף: אמרו לראש הממשלה שהוא לא יכול גם לפתוח 30% מהמשק וגם לאסור הפגנות.

עופר כסיף: ברגע שראש הממשלה הבין את זה, הוא אמר: נגביל בצורה מסוימת את ההפגנות, כדי שאפשר יהיה לפתוח חלק מהמשק.

עופר כסיף: מה קרה למחרת בבוקר?

עופר כסיף: ראש הממשלה בא ואמר שיהיה סגר מוחלט.

עופר כסיף: מכיוון שהמניע שלו הוא חיסול ההפגנות הוא סוגר את המשק.

שלמה קרעי: עופר, אני מציע לך ללכת לבקר במרכז השליטה של פיקוד העורף, לראות עד כמה אנחנו במצב קשה.

אמיליה אליס: אני רוצה להתייחס לכך שאנחנו סוגרים מקומות עבודה למרות שאנחנו מאפשרים התקהלות עד 10 אנשים.

אמיליה אליס: אנחנו רוצים למנוע התקהלויות.

אמיליה אליס: יש מצבים שאי אפשר למנוע לגמרי ואנחנו חייבים לאפשר.

אמיליה אליס: מקומות שלא חייבים להיות פתוחים אנחנו לא מאפשרים, כי אנחנו לא רוצים שאנשים יצאו מהבית.

אמיליה אליס: אנחנו רוצים לצמצם את תנועת האנשים כך שגם באוטובוסים יהיו פחות אנשים.

אמיליה אליס: זה הנימוק לכך שלמרות שמותרת התקהלות עד 10 אנשים אנחנו עדיין לא מאפשרים לפתוח מקומות עבודה.

קארין אלהרר: בסגר שהיה בחודש מרץ היו 30% שיכלו להגיע למקומות העבודה שלהם.

קארין אלהרר: למה לא לאמץ את המודל הזה?

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, המצב מאוד-מאוד חמור.

גדעון סער: בהתייחס למה שאמרה חברת הכנסת אלהרר – הוא יותר חמור ממרץ.

גדעון סער: יש כל יום עשרות נפטרים, כל יום היקפים אדירים של התפשטות התחלואה.

גדעון סער: אנחנו כרגע מנסים לבלום את ההידרדרות הזאת.

גדעון סער: זה באמת מצב חירום.

גדעון סער: התקהלויות, העדר מרחק חברתי והעדר הקפדה על הנחיות בהקשרים של המסכות, של ההיגיינה וכו', הם מתכון להמשך ההידרדרות.

גדעון סער: זאת צריכה להיות נקודת המוצא שלנו.

גדעון סער: חייב להיות היגיון אפידמיולוגי חזק מאוד במהלכים.

גדעון סער: אנחנו לא בתקופה קצרה של התמודדות, תהיה לנו עוד תקופה ארוכה של התמודדות.

גדעון סער: אנחנו צריכים לגייס את הציבור שיהיה איתנו.

גדעון סער: כדי שהציבור שנפגע בחירויות הכי בסיסיות יבין שזה כורח השעה, אנחנו חייבים ללכת לאיסורים שנדרשים מבחינה אפידמיולוגית, ואנחנו חייבים למתן במקומות שזה לא הכרחי.

גדעון סער: אני אומר את זה אגב העסקים הקטנים.

גדעון סער: אני לא יודע אם אותו סעיף שציטט חבר הכנסת קרעי מאפשר או לא, אבל אנחנו חייבים לשמור על משמעת ברזל ועל היגיון ברזל.

גדעון סער: אם לא נשמור על היגיון ברזל, לא נצליח לשמור על משמעת ברזל.

תמי סלע: הגדרת הממונה היא חלק מתיקון מס' 4 שרלוונטית לעניין מתכונת החירום שצריכה להיקבע במגזר הציבורי על ידי אותו ממונה.

תמי סלע: "הממונה" – כל אחד מאלה, לפי העניין:

תמי סלע: לעניין רשות מקומית – המנהל הכללי של משרד הפנים;

תמי סלע: לעניין מוסד להשכלה גבוהה – יושב-ראש הוועדה לתכנון ולתקצוב ויושב-ראש המועצה להשכלה גבוהה; אני יודעת שנקבעו מתכונות חירום.

תמי סלע: אני יודעת שמשרד הפנים והמשרד לשירותי דת קבעו 30% וקבעו מעטפת של עובדים שנדרשים לצרכים של חירום.

תמי סלע: נציב שירות המדינה קבע שמי שיכול לעבוד מהבית, יעבוד מהבית, ומי שהכרחי יוכל להגיע.

תמי סלע: במוסדות להשכלה גבוהה יש עובדים שנדרשים לצורך התפקוד, לצורך ההיערכות לשנת הלימודים הבאה, לצורך תחזוקה של מעונות לסטודנטים, לצורך בטיחות ואבטחה.

תמי סלע: יש הוראת שעה שהיא עד 10 באוקטובר.

תמי סלע: שאר התקנות הן עד ה-14 לחודש.

תמי סלע: במסגרת הוראת השעה נמצא גם המוסד להשכלה גבוהה.

אוסאמה סעדי: מה ההבדל בין 10 ל-14?

תמי סלע: זה במסגרת הסגר היותר הדוק.

תמי סלע: השאר זה התוקף הרגיל של התקנות.

תמי סלע: המוסד להשכלה גבוהה הוא חלק מהוראת השעה היותר מצומצמת.

תמי סלע: התקנות המקוריות הגדירו מעסיק מעל 10 עובדים.

תמי סלע: בהוראת השעה שמגדירה את הסגר היותר הדוק נמחקה ההגדרה הזאת.

תמי סלע: בגלל המחיקה של הגדרת מעסיק יצא שכל מיני הוראות חלות עכשיו גם על מעסיקים קטנים שכן יכולים להמשיך בעבודתם, כמו הוראות ה"תו הסגול", הוראות לעניין מינוי ממונה, מילוי הצהרה והצבת שלטים, שלא הייתה כוונה להחיל עליהן כי הן דורשות איזו היערכות לוגיסטית ועלויות שכל התקופה לא רצו להטיל אותן על מעסיקים קטנים.

תמי סלע: פה יש משהו שצריך לתקן אותו בתיקון הבא, שצריך להבהיר שזה לא חל.

תמי סלע: "מפעל תומך ביטחון" – מקום עבודה שאינו תעשייה ביטחונית, המספק שירותים או מוצרים הדרושים לצורך המשך פעילותם התקינה של כל אחד מאלה:

תמי סלע: הוועדה לאנרגיה אטומית;

תמי סלע: צבא הגנה לישראל;

תמי סלע: שירות הביטחון הכללי;

תמי סלע: שירות בתי הסוהר;

תמי סלע: הרשות להגנת עדים; בתיקון מס' 4, גם במסגרת הוראת שעה, יש הגדרה של מצבת עובדים.

תמי סלע: "מצבת עובדים – כל העובדים המועסקים במקום עבודה; הרלוונטיות של ההגדרה היא במקומות שמגדירים אחוז עובדים שיכול להגיע.

תמי סלע: צריך להבהיר מה היא מצבת העובדים - האם זה כל העובדים של אותו מעסיק, או שרק עובדים שמגיעים פיזית למקום עבודה מסוים.

תמי סלע: אחר כך ייקבע שאפשר שיגיעו 60%.

תמי סלע: אם יש לי 100 עובדים שמתוכם 50 עובדים מגיעים פיזית למקום העבודה ו-50 מסתובבים בשטח, ממה אני גוזרת את ה-60%?

אפרת פרוקצ'יה: 60% מסך מצבת העובדים.

תמי סלע: אז צריך למחוק בהגדרה של מצבת עובדים את המילים "במקום עבודה".

תמי סלע: זה צריך להיות מועסקים אצל המעסיק.

איה דביר: מקום העבודה הוא גם המקומות שהאדם יוצא אליהם כדי לבצע את העבודה שלו.

תמי סלע: ככל שמתכוונים לכלל העובדים שמועסקים אצל המעסיק, הרבה יותר ברור להגיד את זה במפורש, לא להפנות למקום עבודה שיש לו גם משמעויות פיזיות.

תמי סלע: "עבודות בינוי" – לרבות פיתוח, בינוי ותחזוקה של שטחים ציבוריים ושל תשתיות הנוגעות למבנה ולשטחים ציבוריים; נגרייה לא נחשבת כעבודות בינוי?

אפרת פרוקצ'יה: לא.

איילת שקד: האמת שכן, למה לא?

איילת שקד: אל תהיו בית שמאי, תהיו בית הלל.

אפרת פרוקצ'יה: הכוונה לבינוי של בתים.

אפרת פרוקצ'יה: בסעיף הרלוונטי, שתיכף נגיע אליו, כתוב שההחרגה היא למקום שעד 70% מהחלונות הותקנו.

אפרת פרוקצ'יה: אי אפשר לפרש את זה כנגרייה.

תמי סלע: אלא אם כן הוא עובד בחוץ.

איה דביר: בשטח פתוח אין הגבלה.

תמי סלע: "עבודות תשתית" – פעילות פיתוח, תחזוקה ובינוי של תשתיות תחבורה, אנרגיה, תקשורת, מים וביוב; "רשות מקומית" – לרבות חברה עירונית וועדה מרחבית לתכנון ובנייה; "תעשייה ביטחונית" – כל אחד מאלה:

תמי סלע: תעשייה אווירית בע"מ;

תמי סלע: התקני מצב מוצב (המ"מ) בע"מ;

תמי סלע: תומר חברה ממשלתית;

תמי סלע: המנויה בפסקאות (1) עד (6) וחברה קשורה כהגדרתה באותו חוק

תמי סלע: לגבי תקנות הגבלת פעילות הערתי שזה נוסח לא מעודכן שצריך לעדכן בתיקון הבא.

תמי סלע: אנחנו בנוסח חלופי לתקנה 3, שהיא בתוקף מעתה עד 10 באוקטובר.

תמי סלע: 3.

תמי סלע: (א) מעסיק לא יאפשר הגעה של עובד למקום עבודה, אלא אם כן מתקיים אחד מאלה, לפי השיעור הקבוע לצדו, אם קבוע, ובהתקיים התנאים שקבועים בתקנת משנה (ב):

תמי סלע: שהעובדים הכרחיים לשם אספקת המוצר או השירות;

תמי סלע: בשעת חירום, התשכ"ז-1967; לפי מה שנמסר לנו, מדובר על כ-2,400 מפעלים בתחומים תשתיתיים – מים, חשמל, דלק, גז, רפואת חירום, רווחה, תקשורת, תחבורה.

אפרת פרוקצ'יה: במשרד העבודה מוחזקת רשימה של מעסיקים שניתן לחייב אותם להגיע למקום העבודה בשעת חירום.

תמי סלע: מפעל בעל היתר מיוחד להעסקת עובד בשעות המנוחה לפי סעיף 12 לחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א – 1951, שניתן כדי שלא לפגוע בתהליך העבודה – מספר העובדים שהותרו בהיתר, או 30% ממצבת העובדים, לפי הגבוה מביניהם; לפי מה שהבנתי, מדובר על כ-170 היתרים למפעלים שאם הם לא יפעלו 24/7 ייגרם להם נזק בלתי הפיך.

תמי סלע: לא מדובר פה על ההיתרים הכלליים, מדובר פה על ההיתרים המיוחדים.

תמי סלע: כוללות התקהלות במבנה סגור – 100 אחוזים ממצבת העובדים; לעניין זה, "מבנה סגור" – מבנה שהותקנו בו 70 אחוזים ממספר החלונות והדלתות; כדאי להבהיר מה הדין לעניין שיפוצים.

אפרת פרוקצ'יה: אם אדם גר בבית ועושה שיפוץ, הוא יכול להמשיך אותו.

גדעון סער: מה אם יש לו איזו שהיא דליפה?

אפרת פרוקצ'יה: בגלל שאנחנו לא יכולים לצפות כל דבר יצרנו סעיף שבאמת מאפשר את כל הפעילויות החריגות האלו.

תמי סלע: מה אם אני משפצת את הבית לפני שאני נכנסת אליו?

אפרת פרוקצ'יה: אם קנית בית ויש שם שיפוץ, זה נכנס לתחום של בינוי.

אפרת פרוקצ'יה: במצב שכל החלונות הותקנו, ובדרך כלל החלונות מותקנים בסוף העבודה, לא בתחילת העבודה, עדיין יש את החריג של 3(א)(9) שמאפשר את הפעילות.

תמי סלע: משרד ממשלתי, רשות מקומית, מועצה דתית, מוסד להשכלה גבוהה שתחומי פעולתם אינם מפורטים בתוספת השנייה – במתכונת חירום כפי שיורה הממונה, ובלבד שלא תיפגע אספקת שירותים חיוניים;

תמי סלע: חברה שעומדת בתנאים 1 ו-2 להגדרה "מפעל טכנולוגי מועדף" לפי

תמי סלע: מערכות החברה;

אפרת פרוקצ'יה: יש מפעלים טכנולוגיים שלא מקבלים מענק לפי חוק עידוד להשקעות הון, אבל הם עדיין חברות בהזנק.

אפרת פרוקצ'יה: גם לגבי החברות האלו הבנו מהשטח שיש צורך ממשי להגיע באיזה שהוא קוורום כדי לאפשר את הפיתוח.

אפרת פרוקצ'יה: לא הגיוני אם מפעל הייטק מתחיל לפתח איזה שהיא תוכנה, שהוא יעצור את העבודה באמצע.

אפרת פרוקצ'יה: אני יודעת שהייטק נשמע כאילו כולם יכולים לעבוד מהבית, אבל זה לא נכון.

אפרת פרוקצ'יה: בהרבה ממקומות העבודה האלה צריך להגיע, לכן גם שם כתבנו שהמינימום הנדרש יכול להגיע.

אפרת פרוקצ'יה: עובדים שנדרשים לתחזוקה ולתפעול של המערכות, אלה שלא יכולים לעבוד מהבית - רשאים להגיע.

תמי סלע: כל עובד של מקום עבודה שהותרה פעילותו לפי תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת השהייה במרחב הציבורי והגבלת פעילות), התש"ף-2020, ותקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך), התש"ף

תמי סלע: -2020;

אפרת פרוקצ'יה: אם, למשל, תקנות הבריאות מתירות פעילות מסוימת, המעטפת של העבודה שמאפשרת את הפעילות הזאת יכולה להגיע.

איה דביר: זה ביחס למקומות עבודה שהותרה פעילותם בהגדרת הפעילות.

איתן גינזבורג: כל מעסיק, אם כניסת עובד נדרשת לשם תחזוקת המקום או לשם תיקון ליקוי הנדרשים בדחיפות לשם שמירה על שלמות מקום העבודה, שמירה על מקום העבודה, ביצוע משלוחים, תשלומי שכר או כל עובד אחר שהגעתו הכרחית להמשך הפעילות התפקודית של מקום העבודה, וכן ההגעה למקום העבודה לשם לקיחת ציוד או ביצוע עבודות לצורך מתן שירות חיוני אצל לקוח, לרבות קיום היכולת של עובדים אחרים לעבוד מהבית.

אפרת פרוקצ'יה: מכיוון שירדנו מ-30% לאפס היינו חייבים לקבוע איזה שהם חריגים שכן יוכלו להגיע למקום העבודה.

אפרת פרוקצ'יה: המקרים החריגים שכלולים בתקנה הזאת הם מקרים שבהם ההגעה לעבודה נדרשת לשם תחזוקת המקום, אם זה ניקיון, שרברבות, תיקון מזגנים.

אפרת פרוקצ'יה: בדברים תשתיתיים בוודאי ניתן להגיע.

איתן גינזבורג: מה זה "שמירה על שלמות מקום העבודה"?

אפרת פרוקצ'יה: אם יש פיצוץ בצינור במקום העבודה, אפשר להגיע למקום העבודה, להזמין אינסטלטור כדי לתקן את הפגיעה.

אפרת פרוקצ'יה: יש עסקים שמשתמשים באבטחה 24/7.

אפרת פרוקצ'יה: לא הייתה שום כוונה להגיד לעסקים האלה עכשיו: במשך שבוע וחצי-שבועיים אין לכם שמירה על המקום.

אפרת פרוקצ'יה: כמובן ששמירה היא חלק מהחריגים.

אפרת פרוקצ'יה: לעסק שיכול לבצע משלוחים יכולים להגיע רק העובדים שאחראים על ביצוע המשלוחים.

תמי סלע: כל עסק יכול לבצע משלוחים.

תמי סלע: כן.

אפרת פרוקצ'יה: עוד דבר שלא רצינו להפסיק - תשלומי השכר.

אפרת פרוקצ'יה: אם חשבי השכר צריכים להגיע למקום עבודה כדי לשלם שכר, הם יגיעו למקום העבודה.

אפרת פרוקצ'יה: מכיוון שאנחנו לא יודעים לצפות כל דבר הכנסנו את המשפט שאומר: כל עובד שהגעתו הכרחית להמשך הפעילות התפקודית של מקום העבודה.

אפרת פרוקצ'יה: יש המון מקרים שאנשים אומרים שהם התחילו לעבוד על משהו שאם הם לא יסיימו אותו הוא ירד לטמיון.

איתן גינזבורג: לא תוכלי להגיד לכל אדם שמגיע למקום עבודתו שהוא לא בא כדי לשמור על פעילותו התפקודית של מקום העבודה שלו.

אפרת פרוקצ'יה: האדם יוכל להגיע במצב שהוא היה באמצע משהו שאם הוא לא ישלים אותו תיגרם פגיעה למקום העבודה.

אפרת פרוקצ'יה: אתה יכול להגיע רק לשם ההשלמה, אתה לא יכול להתחיל כל מיני דברים חדשים.

אוסאמה סעדי: השוטר ידע אם אתה מסיים משהו או מתחיל משהו?

אוסאמה סעדי: מה זה כל הסעיף הזה?

אוסאמה סעדי: תגידו דברים ברורים לאנשים.

אוסאמה סעדי: האם סוכן ביטוח שצריך להוציא פוליסה יכול ללכת?

אפרת פרוקצ'יה: זאת פעילות שלא נמצאת בתוספת השנייה.

אפרת פרוקצ'יה: אם אותו סוכן ביטוח צריך לטפל בתאונה שקרתה באופן דחוף כי אם הוא לא יטפל הפעילות שלו כסוכן ביטוח תיפגע, הוא יוכל לבצע את הטיפול.

אפרת פרוקצ'יה: זה עוד לא אומר שסוכני הביטוח יוכלו להגיע כל יום מ-08:00 עד 17:00 למקום העבודה.

אלי אבידר: גברתי, את חייבת לאפשר להם למכור פוליסות.

אפרת פרוקצ'יה: יש את כל ציבור הטכנאים, את כל מי שמתקן לאנשים בבית.

אפרת פרוקצ'יה: אמרנו קודם שאין שום בעיה שכל העובדים האלה יגיעו ללקוחות ויתקנו.

אפרת פרוקצ'יה: הרבה פעמים טכנאי שהולך לתקן אצל לקוח צריך לפני כן לעבור במשרד שלו כדי לקחת את הציוד, כדי ללכת למעבדה ולתקן.

אפרת פרוקצ'יה: גם את זה אפשרנו.

אפרת פרוקצ'יה: עוד דבר שראינו לנכון להחריג זה את כל עובדי חוות השרתים, את כל העובדים שהתפקיד שלהם הוא לסייע לאנשים לעבוד מהבית.

אפרת פרוקצ'יה: אפשרנו לאנשים לעבוד מהבית על ידי זה שאפשרנו לגרעין לעבוד במקום העבודה.

תמי סלע: אולי תתייחסי לעובדי משק בית.

אפרת פרוקצ'יה: תחזוקה, כפי שאמרנו, עדיין אפשרית.

אפרת פרוקצ'יה: אין שום כוונה שבתים ומקומות עבודה לא ימשיכו לתחזק את עצמם.

תמי סלע: כולל שירותי ניקיון.

אפרת פרוקצ'יה: כולל משק בית.

תמי סלע: מה לגבי טיפול בילדים?

אפרת פרוקצ'יה: אפשר לזמן בייביסיטר הביתה או לשים ילד אצל בייביסיטר.

קארין אלהרר: אף אחד לא יכול להאשים אותי בזה שאני לא רוצה שייפתר המצב של התחלואה הבאמת-באמת קשה, ואני מאוד מודעת למצב ולכן גם לא יוצאת מהבית בגלל זה, אבל יש אפשרות לשמור על הכללים, יש אפשרות להימנע מהדבקה ועדיין לאפשר לעסקים הקטנים, שהם הלב של הכלכלה הישראלית, לעבוד.

קארין אלהרר: אני לא רוצה להיתפס למקרים ספציפיים, כדי שלא יגידו שאני דואגת ללובי כזה או אחר.

קארין אלהרר: אני ממש מבקשת שתימצא הדרך לאפשר להם את הפרנסה.

קארין אלהרר: אמנם הממשלה דואגת, ואפשר להתווכח על אופן הדאגה, לפיצויים, אבל הם תמיד מגיעים מאוחר מידי, ויש כאלה שיאמרו שהם מעט מידי.

קארין אלהרר: אנשים רוצים לעבוד.

קארין אלהרר: אני לא מקבלת את המשוואה הזאת של תפילות-הפגנות מול תעסוקה.

קארין אלהרר: אנשים רוצים שיהיה להם מה לאכול.

קארין אלהרר: אני פונה בכל לשון של בקשה לכל מי שמקבל את ההחלטה בעניין הזה.

קארין אלהרר: לא מדובר פה על התקהלות מופקרת, מדובר פה עדיין על "תו סגול", מדובר פה עדיין על שמירה של הכללים.

קארין אלהרר: אם לא ישמרו על הכללים, תתנו עונשים, קנסות, כל מה שתרצו.

קארין אלהרר: אני כבר לא מדברת על ההפסדים שנגרמים.

קארין אלהרר: תנו להם לנשום.

קארין אלהרר: כרגע זה לא מאפשר נשימה.

עופר כסיף: אני מחזק את מה שאומרת קארין.

עופר כסיף: שלחתי לכמה חברים פה את התוצאה של העוצר המוחלט שהיה בארגנטינה.

עופר כסיף: העוצר שם היה לתקופה ארוכה.

גדעון סער: כמה זמן?

עופר כסיף: ארבעה חודשים.

עופר כסיף: העוצר המוחלט התחיל במרץ.

עופר כסיף: בתחילת חודש יולי היו 1,000 מתים.

עופר כסיף: כשאני אומר "עוצר מוחלט", אני מתכוון לכך שמותר היה לבן משפחה אחד לצאת פעמיים בשבוע מקסימום לבית מרקחת.

עופר כסיף: את הכלב היה מותר להוציא החוצה פעם ביום לחמש דקות.

עופר כסיף: אחרי ארבעה חודשים הסירו את העוצר.

עופר כסיף: היום יש שם 17,000 מתים.

עופר כסיף: אין לי שום ספק שכל אחד ואחד שיושב פה רוצה למנוע את האסון שאנחנו עומדים בפניו, אבל כדי שנוכל להילחם במגיפה הזאת אנחנו צריכים להסתכל על הנתונים וללמוד, לא לעשות דברים רק משום שיש מאחוריהם איזה שהוא מניע זר.

עופר כסיף: הנזק הכלכלי, בנוסף למה שכרגע אמרתי, הוא בלתי ניתן לתיאור, כולם יודעים את זה.

עופר כסיף: היחידים שלא יינזקו מזה באופן הרסני הם המיעוט של הטייקונים, המיעוט של העסקים הגדולים.

עופר כסיף: מה לגבי יועצים פרלמנטריים?

עופר כסיף: אני יודע שהכנסת מוחרגת.

איתן גינזבורג: זה מוחרג.

תמי סלע: משכן הכנסת מוחרג.

תמי סלע: לחברי הכנסת ולעוזרים שלהם יש התייחסות בתקנות 6 ו-7, שאלו התקנות לעניין הגבלות במרחב הציבורי.

תמי סלע: היציאה למרחב הציבורי לא חלה עליהם.

תמי סלע: היציאה של חבר הכנסת למרחב הציבורי, בין אם זה לכנסת, שזה מוחרג, ובין למטרות אחרות - מוחרגת.

תמי סלע: החוק קבע שייקבעו בתקנות סייגים לעוזרים שלהם כדי שיוכלו לבצע את עבודתם.

תמי סלע: עדיין לא נקבעו, לדעתי, בתקנות סייגים לגבי יציאה למרחב הציבורי.

אוסאמה סעדי: לא רק יועצים, גם עובדי סיעה.

איתן גינזבורג: אני חושב שאנחנו עוסקים פה בדברים שהם טיפה יותר גדולים מהעובדים שלנו.

איתן גינזבורג: אם יצטרכו לתקן את זה בתקנות, יתקנו את זה.

תמי סלע: אין להם בעיה להגיע לכנסת, אבל למקום אחר אין כרגע חריג.

אפרת פרוקצ'יה: אנחנו מדברים על הגעה למקום עבודה.

אפרת פרוקצ'יה: אם אתה לא מגיע למקום העבודה, ממילא זה ההגבלות הרגילות.

איה דביר: בסעיף 44 לחוק הסמכויות, הסמכות לקבוע הוראות למשכן הכנסת היא של הכנסת.

תמי סלע: אני מדברת על (ד)(2), על הסמכות לקבוע בתקנות סייגים לעניין העובדים של חברי הכנסת כדי שתימנע פגיעה בעבודתם ככל שזה נדרש לשם מילוי תפקידם, שזה מעבר להגעה לכנסת.

עופר כסיף: השאלה אם זה מוחרג.

עופר כסיף: אם לא, אז שיהיה.

אפרת פרוקצ'יה: ההגבלה שלנו היא רק לגבי הגעה למקום עבודה.

אפרת פרוקצ'יה: אין בעיה שאדם יבצע את העבודה שלו ב-1,000 מטר שליד הבית.

אפרת פרוקצ'יה: ההגבלות בתקנות האלו הן רק לגבי הגעה למקום עבודה.

אפרת פרוקצ'יה: ההגבלות הכלליות לגבי היציאה מהבית הן בתקנות של הבריאות.

קארין אלהרר: העבודה של יועץ פרלמנטרי היא לא רק בכנסת.

עופר כסיף: אני יודע שיש בעיה רצינית מאוד עם שירותי ההוראה המותאמת לילדים עם מוגבלויות, עם ההגעה של סייעים לבית.

עופר כסיף: יש ילדים שלא יכולים להיעזר ב"זום".

קארין אלהרר: נכון, ילדים עם לקויות למידה.

קארין אלהרר: למה זה לא נכנס?

איתן גינזבורג: אין כרגע לימודים.

קארין אלהרר: יש לימודים ב"זום".

איתן גינזבורג: אין לימודים בחול המועד סוכות.

אפרת פרוקצ'יה: אנחנו מדברים על תקנות שהתוקף שלהן הוא עד 10.10.

אפרת פרוקצ'יה: עד סוף סוכות אין לימודים.

עופר כסיף: שהדבר הזה יהיה להבא, כי יש לי תחושה שזה לא יסתיים ב-10 באוקטובר.

עופר כסיף: שיהיה ברור שצריך להחריג את הסייעים.

איתן גינזבורג: זה ברור.

מיכל וונש: אני מנסה להבין את ההיגיון המסדר.

מיכל וונש: אנחנו מנסים לשדר לציבור שיש פה מצב חירום מיוחד עד ה-10.10, אבל אז אנחנו מתחילים לפתוח ולפתוח.

גדעון סער: מה זה "לפתוח ולפתוח"?

מיכל וונש: דיברנו פה על הרבה מאוד דברים.

גדעון סער: לא דיברנו פה על הרבה מאוד דברים.

מיכל וונש: אני חושבת שדיברנו על הרבה מאוד דברים.

מיכל וונש: בדיון הקודם דיברנו על זכויות.

מיכל וונש: בדיון היום דיברנו על המגזר הפרטי.

מיכל וונש: אני לא אומרת אם זה ראוי או לא ראוי, אלא על אם המטרה היא לשדר שיש מצב חירום מיוחד כי אנחנו במצב חירום מיוחד ופעילות הציבור תלויה באמון הציבור.

גדעון סער: אמון הציבור זה היגיון.

גדעון סער: הבעיה היא במה שלא הגיוני.

מיכל וונש: אם קוראים למשהו מצב חירום מיוחד אבל דה פקטו הוא נראה בדיוק אותו דבר כמו מצב חירום לא מיוחד, או עם קליק אחד ימינה או שמאלה ממנו, אז זה לא מצב חירום מיוחד.

אפרת פרוקצ'יה: הסברנו שזה לחלוטין רחוק ממה שהיה במרץ.

אפרת פרוקצ'יה: יש איזו תחושה כאילו התרנו הכל.

אפרת פרוקצ'יה: ממש לא.

אפרת פרוקצ'יה: הורדנו הפעם את המשק לאפס, וגם הורדנו הפעם את החריג של 10 עובדים.

אפרת פרוקצ'יה: המשק הוא במצב אחר לחלוטין ממה שהיה במרץ.

מיכל וונש: אני מבקשת שלא נתחיל לעשות מהדבר הזה חתיכות ופלחים, שלא נתחיל להחריג דברים מסוימים שלא נמצאים פה, כי הבסיס לדבר הזה הוא שאנחנו נמצאים במצב חירום מיוחד.

גדעון סער: אז בשביל מה צריך את הוועדה בכלל?

מיכל וונש: אני שומעת את העמדה של הגורמים המקצועיים שאומרים בדיוק את מה שאני אומרת.

גדעון סער: הגורמים המקצועיים לא אומרים את מה שאת אומרת.

מיכל וונש: הם אמרו שכל מה שנמצא פה אמור לשקף שאנחנו נמצאים במצב חירום מיוחד.

אפרת פרוקצ'יה: אמרנו שהממשלה החליטה להטיל סגר הרבה יותר כבד ממה שהיה במרץ.

אפרת פרוקצ'יה: התקנות האלו הן תקנות ברמה הרבה יותר גבוהה והרבה יותר הדוקה ממה שהיה במרץ.

מיכל וונש: אנחנו צריכים להבין שאם נתחיל לגעת בתקנות האלו אמון הציבור שוב ייפגע.

מיכל וונש: אי אפשר גם להגיד שצריך מצב חירום מיוחד וגם להגיד: חוץ מ-10 דברים.

ניצן הורוביץ: מי אמור לגעת?

ניצן הורוביץ: מי זה שמותר לו לגעת?

אוסאמה סעדי: אי אפשר לגזור על הציבור תקנות שהוא לא יכול לעמוד בהן.

אוסאמה סעדי: התוצאה מכל ההחלטות המשונות של הממשלה הזאת, שאבד האמון של הציבור, שהוא לא מציית להנחיות.

אוסאמה סעדי: אני לא מבין את ההיגיון בתקנות האלו.

אוסאמה סעדי: אם מדובר בסגר מלא, אז סגר מלא בלי חריגים, בלי שטיקים, בלי שום דבר.

אוסאמה סעדי: אם המטרה היא למנוע התקהלויות, שזו המטרה, אז אין היגיון בלאסור עבודה פרטית.

אוסאמה סעדי: אם לא רוצים שיהיו 10 עובדים, אפשר להוריד לחמישה עובדים.

אוסאמה סעדי: יש משרדים קטנים שעובדים בהם עובד אחד, שניים, שלושה.

אוסאמה סעדי: למה לאסור עליהם לעבוד?

אוסאמה סעדי: בכל העולם יש כדורגל.

אוסאמה סעדי: בארצות הברית, ששם יש 200,000 מתים, משחקים.

איתן גינזבורג: ארצות הברית היא דוגמה טובה?

אוסאמה סעדי: לא, אבל הם משחקים.

אוסאמה סעדי: גם באירופה משחקים.

שלמה קרעי: הם משחקים בחיים שלהם.

אוסאמה סעדי: לא משחקים בחיים שלהם.

אוסאמה סעדי: אם אתה נותן לקבוצות כמו באר-שבע, כמו חיפה וכמו תל-אביב, שמשחקות באירופה, להתאמן, למה קבוצות רגילות לא יכולות להתאמן?

אוסאמה סעדי: אתה מפרק את כל הענף הזה.

שלמה קרעי: עם אימונים אין לי בעיה.

אוסאמה סעדי: ומשחקים בלי קהל?

גדעון סער: המשחקים הם ב-17 בחודש.

גדעון סער: קודם שנעשה את האימונים.

אוסאמה סעדי: תשמור על אימונים.

עופר כסיף: הזכרנו את זה כאן לא רק בכדורגל.

גדעון סער: כדורגל וכדורסל.

אוסאמה סעדי: אני הייתי מוסיף סעיף שמאפשר עבודה של עד חמישה אנשים.

אוסאמה סעדי: אני לא רואה מצב שבריאות הציבור תיפגע מזה.

אוסאמה סעדי: בואו נחריג גם את סוכן הביטוח שצריך להנפיק פוליסות.

אוסאמה סעדי: החרגתם את רואי החשבון.

אוסאמה סעדי: אני לא מבין מה ההבדל בין רואי חשבון או מנהלי חשבונות לעורך דין שצריך לטפל בלקוחות, לא רק ללכת לבית משפט.

יואב סגלוביץ': אני שם רגע בצד את החוק שחוקק אתמול.

יואב סגלוביץ': אנחנו עכשיו עוסקים בתקנות.

יואב סגלוביץ': אין לנו הרבה אפשרויות, אנחנו יכולים לאשר או לא לאשר.

יואב סגלוביץ': גם בתקנות שהיו קודם היו דברים שפנינו לממשלה ואמרנו שלדעתנו היו לא נכונים.

יואב סגלוביץ': המשמעות של לא לאשר תקנה זה שהיא לא נכנסת לתוקף.

יואב סגלוביץ': אין לנו יכולת להתקין תקנות חדשות.

יואב סגלוביץ': אני חושב שאי אפשר לאכוף את התקנות האלו.

יואב סגלוביץ': אם יבוא מישהו ויגיד לי שאפשר לאכוף את התקנות האלו, אני אגיד לו: לא, בלתי אפשרי.

יואב סגלוביץ': מי שרוצה לחרוג מהתקנות, כלומר לא ללכת לפי הדין ולפי החוק, יש לו אלף ואחת דרכים.

יואב סגלוביץ': בוא נוריד את נושא האכיפה מסדר היום למרות שמדובר עליו הרבה.

יואב סגלוביץ': אנחנו רוצים שאנשים יאמינו שהדבר הזה שאנחנו שמים בפניו הוא ברור, הוא נהיר, יש לו היגיון אפידמיולוגי, הוא ראוי בנסיבות האלו.

יואב סגלוביץ': אני לא יכול להסביר לעצמי מדוע בן אדם לא יכול לשבת עם עוד שלושה אנשים אצלו במשרד, בהנחה שהוא עובד בצורה מסודרת.

יואב סגלוביץ': אני יכול להבין שרוצים פה איזה משהו גנרי כזה, רוצים שהכל יהיה סגור, אבל במציאות לא הכל סגור.

יואב סגלוביץ': תצאו החוצה ותראו, עם התקנות האלו או בלעדיהן לא הכל סגור.

יואב סגלוביץ': למה?

יואב סגלוביץ': כי זאת המציאות של היום.

יואב סגלוביץ': לא תהיה פה אכיפה, כי אי אפשר לעשות אכיפה.

יואב סגלוביץ': קחו את 3(9) כדוגמה.

יואב סגלוביץ': 3(9) הוא בלתי אכיף.

יואב סגלוביץ': אנחנו מעמיסים עוד ועוד תקנות, אבל בסוף מישהו צריך להסביר את זה.

יואב סגלוביץ': אם אני לא מבין את זה עד הסוף, איך יבין האדם בחוץ אם הוא יכול או לא יכול?

יואב סגלוביץ': למי הוא צריך להתקשר כדי לדעת אם הוא עובר עבירה, אם הוא לא עובר עבירה?

יואב סגלוביץ': אני מדבר על האנשים הנורמטיביים, לא על אלה שלא רוצים לעשות.

יואב סגלוביץ': איך אדם יכול להסביר לעצמו מדוע הוא לא יכול ללכת לעסק הקטן שלו עם חמישה אנשים?

יואב סגלוביץ': אם החוק הוא לא נהיר, הוא לא ברור, הוא צריך פרשנות, כנראה שהוא לא חוקק נכון.

יואב סגלוביץ': אין לי טענות לחקיקה, יש לי טענות לקונספט.

יואב סגלוביץ': לא צריך להצביע בעד התקנות כפי שהן מובאות בפנינו.

יואב סגלוביץ': הממשלה צריכה לחזור, אל מול כל הדברים שהערנו פה, ולעשות תיקון.

יואב סגלוביץ': כולנו כבולים באיזה שהוא סד שהוא לא אמיתי.

יואב סגלוביץ': אנחנו דנים עכשיו בתקנות, אם הן נכונות או לא נכונות.

יואב סגלוביץ': זה מכתיב למדינת ישראל כיצד היא תתנהל.

יואב סגלוביץ': המשמעות של שינוי התקנות האלו ומה זה יעשה למצב המיוחד שכולם רצו להגיע אליו – זה לא לדיון הזה, זה לדיון אחר.

יואב סגלוביץ': התקנות האלו כפי שהן עכשיו לא סבירות בעליל אל מול המצב, לכן אסור לאשר אותן היום.

יואב סגלוביץ': אנחנו לא סתם יושבים פה.

יואב סגלוביץ': אנחנו לא חותמת גומי של הממשלה.

יואב סגלוביץ': אם אנחנו לא מאשרים את התקנות הן פשוט לא נכנסות לתוקף.

גדעון סער: הן כבר בתוקף.

אפרת פרוקצ'יה: התקנות האלו כבר בתוקף.

גדעון סער: הן בתוקף כבר שבוע.

יואב סגלוביץ': לא כולן.

איתן גינזבורג: אפשר לקצר את תקופת תוקפן.

יואב סגלוביץ': הכנסת יכולה לקבל החלטה, סתם תיאורטית, שהיא מאשרת את המשך התקנות האלו בעוד 72 שעות, ואז יביאו תקנות אחרות.

איתן גינזבורג: אפשר גם לא לאשר אותן כך שהן מפסיקות להיות בתוקף.

שלמה קרעי: הבוקר הייתי במפקדת אלון, במרכז השליטה והבקרה של צה"ל ברמלה, והזדעזעתי לנוכח התפוקה והשליטה שלנו בממדי המגיפה בישראל.

שלמה קרעי: אנחנו בשליטה של בערך 10% על מספר המגעים ועל מספר האנשים שצריכים להיכנס לבידוד.

שלמה קרעי: אם יש ביממה האחרונה 9,000 חולים מאומתים חדשים, אז לפי הערכות של משרד הבריאות צריכים להיכנס לבידוד 72,000 אנשים.

שלמה קרעי: בפועל נכנסו לבידוד רק 7,200 אנשים, שזה בערך 10%.

שלמה קרעי: מפקדת אלון ערוכה ונערכת לטפל בעוד שבועיים-שלושה ב-1,500 חולים מאומתים ביום.

שלמה קרעי: היא אמורה לשלוט באירוע שלא יתפשט ולא יפרוץ על ידי כך שהיא תכניס תוך ארבע שעות לבידוד את כל מי שהיה במגע עם החולים המאומתים.

שלמה קרעי: ההבדל בין ארגנטינה לבין מה שאנחנו עושים כאן, זה ששם צמצמו את השריפה, הביאו אותה למצב שאפשר לשלוט בה, רק אז הפקירו אותה, לא הייתה שום תכנית.

עופר כסיף: זה מה שנעשה פה בגל הראשון וגם ייעשה שוב.

שלמה קרעי: למדנו לקח מהגל הראשון.

שלמה קרעי: עכשיו מנסים לעשות את זה אחרת.

שלמה קרעי: כדי שנוכל לשלוט במצב חייבים לצמצם את התחלואה, מ-9,000 חולים ביום ל-1,000, 1,500 חולים ביום.

שלמה קרעי: רק אז יהיה אפשר לשלוט.

שלמה קרעי: הסגר הוא זה שיכול למנוע התקהלויות, הוא זה שיכול להגביל תנועה.

שלמה קרעי: המטרה שהחולים שחולים יחלימו, שיהיו פחות הדבקות, שיהיו פחות חולים מאומתים ביום.

שלמה קרעי: אם נשמור על הנחיות משרד הבריאות, אני חושב שאנחנו לא נדליק את החנוכייה בסגר ואנחנו גם לא נחגוג את פורים בסגר.

שלמה קרעי: אם כל אחד ימשוך לכיוון שלו ויגיד: "בואו נתיר גם את זה, בואו נאפשר את זה, בואו נשמור על ההנחיות רק כשיש שוטר בסביבה", אנחנו לא נצא מהסגר הזה.

שלמה קרעי: אם נפתח יותר ויותר, אם נרחיב את ההיתרים, זה רק יגרום לכך שלא נצא מזה.

שלמה קרעי: זה מצב חירום.

שלמה קרעי: כולנו פה בתוך אותה סירה.

שלמה קרעי: לאף אחד אין פה איזו יאכטה שהוא יכול לברוח.

שלמה קרעי: שבועיים-שלושה-חודש, כמה שצריך כדי לצמצם את המגיפה הזאת, ואני בטוח שנוכל לצאת מזה מהר.

איילת שקד: סגר למדינה זה דבר הרסני.

איילת שקד: קודם שמעתם על ארגנטינה.

איילת שקד: ארגנטינה לא מפורקת מהרבה מאוד סיבות, בין השאר בגלל סגר קטלני והרסני.

איילת שקד: מדינה שהגיעה לפשיטת רגל.

איילת שקד: יש שם פוטנציאל עלייה מאוד גדולה.

איתן גינזבורג: כבר הייתה ממשלת חירום לפני זה.

איילת שקד: זה החמיר.

איילת שקד: בגלל שהידרדרנו למצב תחלואה כזה גדול היה ברור שצריך להשית הגבלות.

איילת שקד: כשהממשלה הזאת החליטה ללכת לסגר שני, אני, למרות שאני בכל נימי נפשי מתנגדת לסגר, הבנתי שאין ברירה.

איילת שקד: הדבר הנכון היה ללכת למודל של מרץ – 30% מגזר פרטי עובד, מקומות עבודה עד 10 אנשים.

איילת שקד: שר האוצר ניסה להילחם בישיבת הממשלה כדי שזה יקרה.

איילת שקד: דרך אגב, הסגר במרץ היה מאוד אפקטיבי, ירדנו לעשרות בודדים של חולים באותו זמן.

איילת שקד: שר האוצר ניסה להילחם עכשיו כדי שזה יקרה, אבל הוא לא הצליח.

איילת שקד: באמצע הלילה התקבלה החלטה מטורללת על סגר מוחלט.

איילת שקד: כשבבוקר הבינו שקיבלו החלטה מטורללת, משרד האוצר הצליח להציל מספר ענפים ולעשות את התקנות האלו שפחות או יותר אפשר לחיות איתן.

איילת שקד: דיברתי לפני דקה עם משרד האוצר.

איילת שקד: אם נקבל החלטה בנוגע ל-10 עובדים, הוא בוודאי יתמוך.

איילת שקד: הרי בכל מקרה מותר ל-10 אנשים להתקהל.

איילת שקד: לאפשר מקומות עבודה עד 10 אנשים זה דבר שיכול להציל הרבה מאוד מקומות עבודה.

איילת שקד: שוחחתי עם שרים בכחול לבן, שוחחתי עם שרים בליכוד אחרי ישיבת הממשלה.

איילת שקד: כמעט כולם חשבו שהדבר הנכון היה ללכת ל-30% ו-10 אנשים.

איילת שקד: מטעמים כאלה ואחרים זה לא קרה.

איילת שקד: אני חושבת שגם במסגרת מצב חירום מיוחד זה סביר.

איילת שקד: בואו נראה שזה ייתקף בבג"ץ, אבל עד שיגישו את הבג"ץ זה יהיה לא רלוונטי.

קארין אלהרר: הבג"ץ הוא לא על זה.

איילת שקד: אני לא מדברת על 30% מהמשק, שזה הדבר הנכון לעשות, אני מדברת על מקומות העבודה הקטנים עד 10 אנשים.

איילת שקד: סוכני הביטוח דיברו פה עם כולנו.

איילת שקד: הם היו בתוך התקנות, רק ששר האוצר הוציא אותם, לפי הבנתי, באמצע הלילה.

איילת שקד: אותם ואת עורכי הדין.

איילת שקד: אני לא מבינה למה.

איילת שקד: אם רואי החשבון ויועצי המס נמצאים שם, גם סוכני הביטוח וגם עורכי הדין יכולים להיות שם.

איילת שקד: דרך אגב, המשרדים עובדים, כמו שאמרה אפרת שרק מי שדחוף ורק מי שחשוב.

איילת שקד: הם לא רוצים להרגיש גנבים בלילה, הם רוצים להיות ברשימה, לא להרגיש שהם עושים קומבינות ושטיקים.

איילת שקד: אני חושבת שאתם יכולים ללכת לדבר עם השרים ולבקש מהם את מקומות העבודה עד 10 אנשים.

איילת שקד: אני חושבת שזו בקשה סבירה.

שי סומך: החרגה של עסקים שמעסיקים עד 10 עובדים היא לא אפשרית בתקנות.

שי סומך: ביום שלישי הכנסת חוקקה את התיקון לחוק סמכויות מיוחדות.

שי סומך: בתיקון הזה יש הכרזה סטטוטורית על מצב חירום מיוחד, לפי סעיף 3א לחוק סמכויות מיוחדות.

שי סומך: ההנחה של הכנסת הייתה שבזמן ההכרזה יש הגבלות מלאות כמשמעותן בסעיף 3א.

שי סומך: הגבלות מלאות כוללות איסור על פתיחת מקומות עבודה, למעט מקומות עבודה חיוניים, כשמקומות עבודה חיוניים מוגדרים כמקומות עבודה שנכללים בתקנות שלפניכם, עם אפשרות להוסיף מקומות עבודה שמספקים שירותים או מוצרים חיוניים, או הם בעלי מאפיינים דומים למאפייני העסקים או מקומות העבודה שנקבעו בתקנות במועד הכניסה לתוקף של החוק.

איילת שקד: זאת אומרת, בגלל ההפגנות אי אפשר לאפשר מקומות תעסוקה ל-10 אנשים.

שי סומך: זה החוק שאתם אישרתם.

גור בליי: זה לא שאי אפשר.

גור בליי: הוועדה יכולה לעשות את זה.

גור בליי: זה לא סותר את החוק.

עופר כסיף: במקום לאפשר עבודה ולאפשר הפגנות, יש אנשים שכדי לדפוק את ההפגנות הם לא מאפשרים את העבודה.

עופר כסיף: מה זו השטות הזאת?

עופר כסיף: תהפכו את היוצרות – תאפשרו הפגנות, ותאפשרו לחלק מהעובדים להגיע לעבודתם.

עופר כסיף: זה ההיגיון.

שי סומך: הדיוק של גור הוא נכון.

שי סומך: ההכרזה מותנית בכך שבאותה עת יש הגבלות מלאות.

איילת שקד: מי אומר שההכרזה פוקעת?

איילת שקד: נניח שאנחנו עכשיו מוסיפים את מקומות העבודה עם 10 אנשים, איך בדיוק ההכרזה פוקעת?

איילת שקד: ההכרזה היא עד ה-10 באוקטובר.

שי סומך: היא מותנית בכך שעומדות בתוקפן תקנות.

איילת שקד: איך זה פוקע?

שי סומך: ההכרזה מותנית בכך שיש הגבלות מלאות כמשמעותן בסעיף 3א.

שי סומך: המשמעות בהרחבה למעסיקים קטנים זה שאין הגבלות מלאות, ואז התנאי להכרזה לפי 3א פוקע.

תמי סלע: הוא לא פוקע אוטומטית.

גור בליי: זה פוקע מכוח ההחלה של סעיף 3 לחוק הסמכויות.

איילת שקד: אני רוצה להבין איך זה פוקע.

איילת שקד: איזה מפגין ירוץ להגיש בג"ץ ובג"ץ יגיד שזה פוקע?

איילת שקד: היועץ המשפטי יגיד שזה פוקע?

איילת שקד: מי יגיד שזה פוקע?

גור בליי: השאלה אם זה יועץ משפטי או בג"ץ זו שאלה אחרת.

גור בליי: בסעיף 3א לחוק הסמכויות כתוב שמחילים אותו גם במצב חירום מיוחד.

גור בליי: "חדלו להתקיים הנסיבות המצדיקות את ההכרזה – תבטל הממשלה את ההכרזה".

שי סומך: אם תהיה הרחבה של מקומות העבודה גם למקומות עבודה קטנים, לא ניתן יהיה להאריך את ההכרזה בתום שבעת הימים.

גור בליי: זו שאלה פרשנית.

גור בליי: לחוק יש שפיל מסוים.

שי סומך: אני מדבר על עסקים קטנים כשלעצמם.

שי סומך: בעסקים קטנים כשלעצמם לא מתקיים התנאי של חיוניות או של עסקים דומים לעסקים שקבועים בתקנות.

גדעון סער: אולי זה חיוני לכלכלה הישראלית.

שי סומך: אני יכול לבדוק את זה.

אפרת פרוקצ'יה: בסוף זו שאלה פרשנית.

אפרת פרוקצ'יה: אני מציעה שנעשה דיון אצלנו בבית.

אפרת פרוקצ'יה: בפרשנות, כמו בכל פרשנות, יש איזה שהוא ספקטרום שצריך לבדוק אם זה נכנס בתוכו או לא.

אפרת פרוקצ'יה: יכול להיות שנציע לוועדה שנעשה דיון בבית ונבוא עם משהו יותר מקובל.

גור בליי: השאלה כמה אתם יכולים או כמה אתם מרגישים שיכול להיות לכם שפיל פרשני על בסיס של 3(א)(9).

גור בליי: כשמדובר על עובדים שהגעתם הכרחית להמשך הפעילות התפקודית של מקום העבודה, זה משהו שאפשר לשחק איתו גם מבחינה פרשנית.

שי סומך: אתה חושב שאפשר להשתמש בו לגבי כל המעסיקים הקטנים?

אפרת פרוקצ'יה: 3(א)(9) מאפשר לכל המעסיקים הקטנים להביא עובדים אליהם בנסיבות מסוימות.

אפרת פרוקצ'יה: יש פה שתי גישות.

אפרת פרוקצ'יה: גישה אחת היא לאפשר באופן גורף את כל מקומות העבודה עד 10 עובדים, וגישה אחרת היא למנות באופן ספציפי יותר את אלה או את האחרים.

אפרת פרוקצ'יה: יכולה להיות גישה שאומרת ש-10 עובדים באופן קטגורי זה אקוויוולנטי ל-3(א)(9), אבל זה דיון שצריך להיערך אצלנו בבית.

תמי סלע: הפרה של הדבר הזה היא עבירה פלילית.

תמי סלע: זה לא משהו שאפשר עד כדי כך לשחק איתו.

גדעון סער: הסעיף הוא מאוד אמורפי.

גדעון סער: אני חולק על מי שחושב שהוא מאפשר אכיפה פלילית.

גדעון סער: את יודעת מה, יש בזה גם יתרונות.

איה דביר: אני שמה רגע בצד את השאלות ששי סומך דיבר עליהן לגבי חוק סמכויות והקשר להקרסת המצב המיוחד מיוחד, שזו שאלה בפני עצמה.

איה דביר: אני רוצה להסביר את ההיגיון של 3(א)(9) שדיברו עליו כמה פעמים, ולהסביר את ההיגיון של מה הם שירותים חיוניים.

איה דביר: שירותים חיוניים הם שירותים שבעיני המדינה, שבעיני הכנסת הציבור צריך לקבל אותם.

איה דביר: זו לא זכות יתר של המעסיק, זו לא זכות יתר של עובדיו.

איה דביר: הדאגה היא דאגה לרווחת הציבור.

איה דביר: המקומות האלה יכולים להיפתח ולעבוד כדי לספק לציבור את מה שהציבור זקוק לו, לכן התיקונים שעשינו בתקנות כשהרחבנו בדברים האלה הופנו למתן מענה לצרכים מיוחדים לציבור.

איה דביר: סעיף 3(א)(9) הוא סוג של מקבילה לתקנה 2(א)(2) בתקנות הגבלת הפעילות שמבינה שאיזו שהיא רציפות של פעילות בסיסית כדי לא לתת לעסק עצמו לקרוס צריכה להישאר שם.

איה דביר: כל הסעיף הזה לא נועד להכשיר פעילות רציפה בכל מקרה ואופן, אלא לתת את הפלסטרים.

איה דביר: אי אפשר להיכנס לשיקול הדעת הפרטני של כל מעסיק מה תהיה אותה נקודת זמן שאם הוא לא יבוא וייתן את המענה אז כל העסק יקרוס.

איה דביר: המטרה היא לא לאפשר ביצוע עבודות רציפות שהן נורא נורא חשובות.

איתן גינזבורג: אנחנו מבינים מה המטרה.

איתן גינזבורג: המטרה היא ראויה.

איתן גינזבורג: אני חושב שמבחן היישום יהיה כזה שאתם התכוונתם לדבר אחד והיישום יהיה דבר אחר לגמרי.

איתן גינזבורג: אנחנו רואים היום, כשאנחנו כבר נמצאים עם התקנות האלו ועם החוקים האלה, שאין סגר מוחלט והרמטי.

איתן גינזבורג: אולי במרץ פחדו מהנגיף, אולי לא ידעו איך הוא מתנהג.

איתן גינזבורג: היום התחושה היא שאנחנו לא נמצאים בסגר כזה הרמטי.

איתן גינזבורג: הסעיף הזה גורם לכך שהעסק נפרץ.

איתן גינזבורג: כשהסעיף לא ברור מספיק, בטח כשיש לזה אלמנטים של אכיפה, זה נדבך לחוסר אמון בין הממשלה לציבור.

איה דביר: רוצים להשאיר איזו שהיא רקמה נושמת שתאפשר לאדם להפעיל שיקול דעת, להבין שאם הולך להיגרם לו נזק אדיר ובלתי הפיך, הוא יכול לצאת ולתת לדבר הזה מענה, בין אם הוא אדם פרטי שיוצא למרחב הציבורי, בין אם הוא עסק שנותן את המענה הכל כך אקוטי עכשיו לעסק שלו.

איה דביר: אנחנו רוצים שאנשים יפעילו שיקול דעת באופן סביר והגיוני.

איה דביר: אם בא משרד עורכי דין ומחליט שהרציפות התפקודית שלו זה להחזיר את כל עורכי הדין ואת כל רואי החשבון שלו פנימה, כנראה שהוא חוטא לפרשנות התכליתית הנכונה של מה זה שירות שהוא חיוני.

איתן גינזבורג: ואז יתחילו להתווכח בבית משפט אם הוא חוטא הוא לא חוטא.

איה דביר: הדברים תלויים במתן מענה לצרכים חיוניים.

איתן גינזבורג: עניין הפרשנות, דינו להתברר לא במילה הכתובה, אלא במחוזות אחרים, בין כותלי בית משפט, וזה חבל.

אפרת פרוקצ'יה: אנחנו מבינים את הטענה הזאת.

אפרת פרוקצ'יה: יש שתי חלופות שהגיעו אלינו.

אפרת פרוקצ'יה: בהתחלה הגיעו עם החלופה של אפס, שהכל סגור.

אפרת פרוקצ'יה: אנחנו חשבנו שזה לא יעלה על הדעת.

אפרת פרוקצ'יה: ניסינו ליצור איזה שהוא חריג לכל מי שנגרם לו נזק כתוצאה מזה שיש סגר וכן לאפשר לו להגיע למקום העבודה.

איתן גינזבורג: זה ברור לחלוטין.

איתן גינזבורג: מהמקום שבו היינו ביום חמישי-שישי, שבו אנחנו מדברים על סגר מלא והרמטי, שבו יש מצב חירום מיוחד - התחושה היום היא אחרת.

אוסאמה סעדי: שאלתי מקודם על סטודנטים שרוצים לחזור ללימודים שלהם בחו"ל.

איתן גינזבורג: אישרו את זה

אוסאמה סעדי: דיברתי עם מנהל משרד הפנים בנתב"ג שאמר לי שההחרגה היחידה היא למי שקנה כרטיסים לפני 25.9.

איתן גינזבורג: זה לא הדיון כרגע.

איתן גינזבורג: אני מציע לך לדבר עם שרת התחבורה ועם שר החוץ, הם היו בצוות שקבע את הכללים האלה.

איתן גינזבורג: נראה לי שזה מקום יותר נכון לברר את הסוגיה הזאת.

אוסאמה סעדי: למה?

איתן גינזבורג: כי זה לא הדיון כרגע.

איתן גינזבורג: כמו שדיברת עם מנהל רשות האוכלוסין בנתב"ג, אני מציע לך לדבר עם שני השרים האמונים על הדבר הזה, כי אני יודע, לפחות מאחד מהם, שהכוונה היא לאפשר את מה שאתה מבקש.

תמי סלע: רק הערה קטנה בסיום הדיון על (א)(9).

תמי סלע: גם בגלל שיש חובה לפי החוק על הממשלה להציג בצורה ברורה באתר לציבור את ההוראות, וגם בגלל שמדובר על כך שהפרה של הדבר הזה זו עבירה פלילית וזה כן מרתיע את האדם הפשוט שלא תמיד יש לו קשר ליועץ משפטי שיכול להגיד לו מה הפרשנויות, חשוב שההוראות יופיעו בתיקון הבא בחוק.

אפרת פרוקצ'יה: יש לנו מחויבות להבהיר את הדברים לציבור, לכן העלינו לאתר את כל הפרשנויות.

אפרת פרוקצ'יה: עשינו את זה בצורה הכי בהירה.

תמי סלע: (ב) מעסיק רשאי לאפשר שהייה של עובדים במקום העבודה כאמור בתקנת משנה (א), בהתקיים כל אלה:

תמי סלע: שמירת הכללים המנויים בתקנה 4 ו-5;

תמי סלע: ו-5 באמצעות הצבת שלט לעניין זה במקום העבודה, במקום בולט לעין;

תמי סלע: חתמו על הצהרה בנוסח הקבוע בתוספת הראשונה; רק צריך להגביל את זה בתיקון הבא, כמו שדיברנו קודם, למעסיק מ-10 עובדים ומעלה, ככל שיהיה.

תמי סלע: בסעיף 4 יש נקודה שלא נסגרה בדיון והיה חשוב להבהיר אותה לציבור - המחיצה שצריכה להישמר.

תמי סלע: (ב) בכל חדר יישמר מרחק של שני מטרים לפחות בין אדם לאדם זולת אם ישנה מחיצה למניעת העברת רסס מאדם לאדם, ובמבנה שבו קיימת מערכת כיבוי אוטומטי או מערכת גילוי אש ועשן, תותקן המחיצה מכיוון הרצפה ועד לגובה של 50 ס"מ מתחת לגובה התקרה, לכל היותר; הדבר הזה לא מגדיר מה גובה המחיצה הנדרשת.

תמי סלע: בצו בידוד בית יש הוראה שאומרת שכדי לשבת בלי מסכה שני אנשים בחדר צריכה להיות מחיצה בגובה 1.20 מטר בישיבה, שני מטר בעמידה.

תמי סלע: רצינו להבהיר מה המשמעות אם המחיצה לפי (ב) היא לא בגובה 1.20 מטר לעניין חובת עטיית מסכה.

אפרת פרוקצ'יה: אמרנו שזה קודם כל יוסדר בבריאות.

אפרת פרוקצ'יה: ברגע שזה יוסדר נדע לעשות את הסדר.

תמי סלע: בצו בידוד בית זה כתוב.

אפרת פרוקצ'יה: הם צריכים לראות אם צריך את ה-1.20 מטר או לא צריך את ה-1.20 מטר, והם צריכים לקבל החלטה האם זה חל על מעסיקים מתחת ל-10 עובדים או לא.

תמי סלע: כרגע יש מצב חוקי מסוים שמחייב 1.20 מטר.

אפרת פרוקצ'יה: צריך להחליט אם זה חל על פחות מ-10 עובדים או לא.

אפרת פרוקצ'יה: ברגע שהמצב יתבהר נעשה את ההשלכות גם לעניין שלנו.

אפרת פרוקצ'יה: אני לא מוצאת טעם להביא כל רגע תיקון לעניין המחיצות, שאלה דברים שגם עולים כסף לאנשים.

אפרת פרוקצ'יה: כרגע, כשאנחנו בסגר מלא, אני לא יודעת כמה הם רלוונטיים.

אפרת פרוקצ'יה: כשנגיע לשלב של "תו סגול", אחרי שנדע שבריאות עשו את העבודה והם יודעים מה הרצון לגבי המחיצה, נעשה סדר גם לגבינו וגם לגבי אחרים.

תמי סלע: העניין של (ב) עדיין בדיונים, זה עוד לא נסגר.

תמי סלע: (ג) זה עד 10 באוקטובר.

תמי סלע: (ג) מעסיק רשאי לאפשר קיום פגישות מקצועיות בהשתתפות של לא יותר מ-10 אנשים, ובכלל זה מי שאינם עובדיו;

אלי אבידר: האם אתם מתכוונים לבחון את העניין של סוכני ביטוח?

אלי אבידר: זה לא רק סוכני ביטוח, יש גם אנשים שהם מתווכים.

אלי אבידר: לא התפוצץ להם צינור בבית, לא התפוצץ להם שום דבר, הם בסך הכל צריכים להניע את הרכב ולעשות מהלך כדי להציל את העסק שלהם.

אלי אבידר: אם הם לא יניעו את האוטו ולא יגיעו למפגש מסוים, זה יהרוס להם את העסק.

אלי אבידר: השאלה אם אתם הולכים לבחון את זה, או שאתם אוסרים את זה בשבעת הימים האלה.

אפרת פרוקצ'יה: כרגע הבאנו את עמדת הממשלה.

אפרת פרוקצ'יה: זאת עמדת הממשלה.

אלי אבידר: עמדת הממשלה שאתם לא בוחנים.

אפרת פרוקצ'יה: אם הוועדה תבקש לשקול א',ב',ג' אנחנו נגיע שוב לממשלה, אבל בסופו של דבר הממשלה היא זאת שמחליטה.

קארין אלהרר: אנחנו מבקשים.

תמי סלע: סעיף 10 הוא סעיף עונשין.

תמי סלע: של עובדים במקום העבודה בניגוד לסעיף 3, דינו - קנס של 14,400 שקלים; יש פה הוראה של שמירת דינים שצריך להבהיר משהו מכוחה או לעשות בה סדר.

תמי סלע: 11.

תמי סלע: אין באמור בתקנות אלה כדי לגרוע מהאמור בתקנות הגבלת פעילות, ובכלל זה ההוראות שנוגעות לקבלת קהל; בתוספת לתקנות האלה אנחנו נראה שיש קופות חולים ושירותים רפואיים.

תמי סלע: הכוונה פה שהכל כפוף למה שכתוב בתקנות הגבלת הפעילות, לזה שקופות חולים, גם אם יש להם שירותים של רפואה משלימה, לא יכולות לתת את השירותים האלה כי זה לא טיפול רפואי?

איה דביר: נדמה לי שזה לא אומר את מה שאמרת עכשיו.

איה דביר: זה רק מבקש לומר שכל פעילות וקבלת קהל שהותרה בתקנות הגבלת הפעילות – בוודאי שהתקנות שלנו כאן אינן גורעות.

איה דביר: השאלה אם מותר לתת רפואה אלטרנטיבית נגזרת מהשאלה אם מותרת רפואה אלטרנטיבית בקופת חולים.

תמי סלע: נחדד את זה כשנגיע לתוספת.

תמי סלע: התוספת השנייה רלוונטית גם לעניין מקומות עבודה שהעובדים יכולים להגיע, גם לעניין ההחרגה בתקנה 6 בנוגע לסגירת מקום עבודה לצורך חקירה אפידמיולוגית, וגם לעניין החרגה של אותה מחיצה אם צריך או לא צריך לשים בחדר שיושבים בו שני אנשים.

תמי סלע: בבנקאות מוסף בנק ישראל.

תמי סלע: בשוק ההון מוסף: וכן כל נותן שירות פיננסי אחר לפי חוק הפיקוח על שירותים פיננסים (שירותים פיננסים מוסדרים), התשע"ו-2016, לרבות תאגיד שעיסוקו במתן אשראי ופטור מחובת רישיון למתן אשראי לפי תקנה 3 לתקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (פטור מחובת רישוי) (הוראת שעה), התשע"ט-2018.

תמי סלע: עוד מוסף: קרנית – קרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים, ורשות ניירות ערך.

תמי סלע: במים מוסף: באספקה של שירותי מים וביוב, לרבות עבודות ניהול, תכנון, פיתוח ותחזוקה של בעל הרישיון או קבלן מטעמו, וגם רשויות ניקוז.

תמי סלע: במזון ומשקאות מוסף ב-(1): לרבות בתי אוכל, שזה מסעדות ובתי קפה, וזה לעניין משלוחים.

תמי סלע: ב-(2) מוסף תחנות הסגר, לעניין זה, "תחנת הסגר" – מקום בנמל כהגדרתו בפקודת הנמלים, או בנמל תעופה או בסמוך להם שיש בו שירות הסגר כמשמעותו בסעיף 1 לפקודת ההסגר, ומוסף פיקוח וטרינרי על מזון, על בעלי חיים ועל מוצרים מבעלי חיים.

תמי סלע: בחקלאות מוסף דיג.

איתן גינזבורג: איפה כתוב העניין של משלוחים בנוגע לבתי אוכל?

אפרת פרוקצ'יה: בתי אוכל יכולים לפעול רק באמצעות משלוחים, אין אפשרות לפתוח אותם ללקוחות.

תמי סלע: במוסד לביטוח לאומי נוסף המוסד לביטוח לאומי, לרבות כל המפורטים.

תמי סלע: לרשויות מקומיות נוסף פעולות של יחידות הנוער ברשויות מקומיות לפי חוק הרשויות המקומיות (מנהל יחידות נוער ומועצת תלמידים ונוער), לרבות הפעלת מתנדבים, שזה דבר שמעורר שאלה למה הוא כל כך חיוני; פעולות של יחידת קידום במחלקת החינוך כהגדרתה בחוק הרשויות המקומיות, ובכלל זה פעילות במרכז השכלה לנוער נושר ובסיכון; פעולות לצורך קידום למידה מהבית ומרחוק, לרבות באמצעות מבני מוסדות ומתקני רשויות מקומיות; שירותי רווחה; ועדות תכנון ובנייה לרבות רישוי ופיקוח בנייה.

תמי סלע: בעבודה, שירותי רווחה, עלייה וקליטה נמחק במסגרות חוץ-ביתיות הסיפה, אז עכשיו זה כל המסגרות החוץ-ביתיות.

תמי סלע: ב-(3) נוסף ושירותי תמיכה לילדים ונוער בסיכון.

תמי סלע: ב-(6) זו רק הפניה לחוק אומנה לילדים, התשע"ו-2016.

תמי סלע: (7) שירות התעסוקה לרבות המוקדים הטלפונים שהוא מפעיל באמצעות שירות התעסוקה ומשרד העבודה או מי מטעמם.

תמי סלע: (8) מרכזי יום מונע לעברייני מין והרשות לשיקום האסיר, לפי חוק הרשות לשיקום האסיר.

תמי סלע: (19) מסגרות המספקות קורת גג זמנית או ממושכת או מספקות הגנה, הזנה, טיפול וסיוע לאנשים חסרי קורת גג, אנשים חסרי עורף משפחתי, אנשים המתמודדים עם התמכרויות או אוכלוסיות בזנות; מרכזים שיקומיים המופעלים בידי הרשות לשיקום האסיר או מי מטעמה; מסגרות יומיות כוללניות לנערים ונערות על קצה רצף הסיכון והניתוק; מעונות יום שיקומיים; מעונות יום רב-תכליתיים; מסגרות שיקומיות המופעלות במסגרת סל השירותים הפסיכו-סוציאליים לנכה לפי חוק הנכים, על ידי משרד הביטחון, בפיקוחו של המשרד, מטעמו או במימונו.

תמי סלע: פה נשאלת השאלה למה רק מסגרות שמופעלות על ידי משרד הביטחון.

קארין אלהרר: זו בדיוק הנקודה שאני רוצה להעלות.

תמי סלע: מרכזי קשר הורים-ילדים.

תמי סלע: בדת וקבורה: מכירה, אחסנה והובלה של מוצרים לחגי תשרי.

תמי סלע: בשונות נוסף פקחים שהוסמכו לפי חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה; מעבדות מחקר שמחייבות נוכחות פיזית.

תמי סלע: בשירותי בריאות, אופטיקה ופארמה נוסף משל"ט, חמ"ל ומוקדים הנותנים שירות למשרד הבריאות, או לטיפול בקורונה, לרבות מערך קטיעת שרשראות ההדבקה; נותני שירות למשרד הבריאות.

תמי סלע: במיסוי נוסף מתן שירות ייעוץ מס לשם קבלת מענקים מהמדינה שמחייבים נוכחות פיזית.

קארין אלהרר: לא יכול להיות שיתנו מענים רק לנכי צה"ל.

קארין אלהרר: מה עם אלין, מה עם איל"ן וכל העמותות האלו שנותנות בדיוק את אותו סוג שירות רק לא לנכי צה"ל?

קארין אלהרר: אני חוזרת לעניין של לקויות למידה.

קארין אלהרר: לתלמידי החינוך המיוחד, שהם לקויי למידה, יש לימודים גם בחול המועד.

אפרת פרוקצ'יה: לפני כחודש הגיעו לכאן נציגי ארגון הנכים בצה"ל וביקשו החרגה.

אפרת פרוקצ'יה: אמרתי 10 פעמים שהם מוחרגים.

אפרת פרוקצ'יה: הם ביקשו, ואתם תמכתם בזה, להיות כתובים באופן מפורש.

אפרת פרוקצ'יה: הסעיף הוא מאוד רחב.

אפרת פרוקצ'יה: אישרנו כל פעילות שנוגעת לרווחה.

אפרת פרוקצ'יה: בסעיף (16) מופיעים ארגונים ותאגידים הפועלים למען אוכלוסיות שזקוקות לסיוע.

אפרת פרוקצ'יה: יותר רחב מזה אין.

אפרת פרוקצ'יה: כל מסגרות הרווחה נכנסות לשם.

קארין אלהרר: אני מבקשת שיובהר שכל אדם עם מוגבלות שזקוק לשירות הזה יוכל לקבל אותו.

אפרת פרוקצ'יה: זה קיים.

אפרת פרוקצ'יה: זה מסוג הדברים שלא חשבנו לרגע לא לאפשר אותם.

אפרת פרוקצ'יה: כל מערכת הבריאות וכל מערכת הרווחה פתוחות.

אפרת פרוקצ'יה: זה מסוג השירותים שגם במרץ היו פתוחים.

אפרת פרוקצ'יה: אין שום כוונה לפגוע בדבר הזה.

קארין אלהרר: זה ניתן על ידי עמותות.

תמי סלע: בתקנות הגבלת הפעילות כתוב שבריכה שחייה אסור להפעיל.

תמי סלע: חלק מהפעילות של המרכזים לשיקום זה בריכות.

תמי סלע: האם זה גובר על ההוראות בהגבלת פעילות בהקשר הזה?

אפרת פרוקצ'יה: ברגע שיש פעילות שהיא מותרת, אז אני בתקנות האלו מאפשרת את כל הסביבה התומכת של הפעילות הזאת.

אפרת פרוקצ'יה: יכול להיות שבפעילות מסוימת כמו בריכה יש סיכון בריאותי מאוד גבוה ואת זה ספציפית לא מתירים לאף אחד.

אפרת פרוקצ'יה: אני מתירה את ההפעלה של מקום העבודה לכל הפעילויות האלו.

אפרת פרוקצ'יה: אם יש החרגה מבחינת בריאות לגבי משהו מסוים, ההחרגה הזאת שרירה וקיימת.

קארין אלהרר: השאלה אם זה לא יוצר הסדר שלילי.

תמי סלע: יש הוראה בתקנות הגבלת פעילות שאומרת שקבלת קהל במקום שמנוי בתוספת מותרת לצורך מתן שירות חיוני.

תמי סלע: את היחס בין הדברים צריך להבהיר.

תמי סלע: יש, למשל, את העניין של קופות החולים שכתובות בתוספת.

תמי סלע: השאלה אם כל שירות שקופת חולים נותנת נחשב שירות שאפשר לאפשר בו קבלת קהל, במידה והוא חיוני לאותו אדם, או שאני עכשיו הולכת לבדוק מה נאסר בתקנות הגבלת פעילות ומה מותר.

תמי סלע: מה גובר על מה?

תמי סלע: מה היחס בין התקנות?

תמי סלע: אותו דבר בהקשר של בריכות שחייה.

טל וינר שילה: אם הטיפול הזה ניתן כטיפול רפואי, כשטיפול רפואי ניתן על ידי מטפל לפי חוק זכויות החולה, וזה יכול להיות פיזיותרפיסט, מרפא בעיסוק ועוד מגוון דברים, אז גם אם הוא נעשה על איזה שהוא הליכון או אופני כושר, זה טיפול שמותר.

טל וינר שילה: מותר לצאת לצורך הטיפול הזה מכוח תקנות הגבלת פעילות, ומותר למטפל לתת את הטיפול במקום הזה.

קארין אלהרר: בית הלוחם הוא אמנם מקום טיפולי, אבל לא בהכרח יש שם פיזיותרפיסט.

טל וינר שילה: אם יש שם גם פעילות שנוגעת לפנאי, זה יהיה אסור.

טל וינר שילה: אם הטיפול ניתן על ידי מטפל, מותר יהיה לעשות את זה גם בבית הלוחם.

קארין אלהרר: לא הבנתם את האירוע.

קארין אלהרר: לאנשים עם מוגבלויות לא בהכרח יש פיזיותרפיסט צמוד.

קארין אלהרר: אם הם לא יעשו את הפעילות הזאת, זה יגרום להם לנזק.

איה דביר: אם יש מכון כושר בבית הלוחם שנותן את הטיפול לאנשים שנפגעו וזקוקים לתרגול שוטף, שזה לא הספורט והכושר שאני עושה, מן הסתם תהיה התוויה ויהיה פיקוח של פיזיותרפיסט.

איה דביר: אותו פיזיותרפיסט שעוזר לאדם להתעמל עושה את זה על בסיס ההתוויה של מה שהאדם זקוק לו כדי לשמר את תפקודו.

איה דביר: זה נכנס לעולם של טיפול רפואי במוסד שהותרה פעילותו.

איה דביר: לא כל פעילות שעושה גוף שעוסק גם בהיבטים של מתן שירות רפואי וסיוע לאנשים עם צרכים מיוחדים - תוכשר.

איה דביר: אם באותו מכון גם מתאמנים בני הזוג וילדיו של אותו אדם, כנראה שלהם אסור להגיע.

קארין אלהרר: מקובל.

עופר כסיף: הילדים שמקבלים הוראה מותאמת הם ילדים עם לקויות למידה שלא יכולים ללמוד בבית ספר רגיל.

אפרת פרוקצ'יה: איפה הלימוד הזה נעשה?

עופר כסיף: הם צריכים שהמורים יגיעו אליהם הביתה.

עופר כסיף: אני מבקש שתוסיפו תחת הכותרת של חינוך את העניין של מומחים להוראה מותאמת או מתקנת.

אפרת פרוקצ'יה: אני לא רואה עם זה בעיה, כי המורה לא מגיע למקום העבודה, הוא מגיע לאדם הביתה.

אפרת פרוקצ'יה: זה כמו שהאינסטלטור מגיע ללקוח הביתה ונותן לו שירות.

עופר כסיף: התקנות לא מספיק נהירות.

אפרת פרוקצ'יה: הרציונל של התקנות היה למנוע צפיפות, למנוע התקהלות של אנשים במקום העבודה.

אפרת פרוקצ'יה: לא רצו שיהיו יותר מידי אנשים במבנה אחד.

אפרת פרוקצ'יה: כל התקנות האלו עוסקות בהגעה למקום העבודה.

טל וינר שילה: הנושא של חינוך מיוחד מוסדר בתקנות חינוך.

טל וינר שילה: הדברים שמוסדרים פה לעניין חינוך הם דברים נקודתיים וחריגים.

אפרת פרוקצ'יה: בתקנות הבריאות מציינים את הנסיבות שבהן אדם יכול לצאת לעבודה.

אפרת פרוקצ'יה: ההבהרה שקיבלתי עכשיו זה שההורה לא יכול לתת עבודה שהיא לא חיונית.

טל וינר שילה: אלא אם כן זה מוסדר בתקנות חינוך.

טל וינר שילה: הנושא של חינוך מיוחד מוסדר בתקנות חינוך.

תמי סלע: את העניין של חינוך מיוחד הם כן אמורים להמשיך לקבל לפי המתווה של משרד החינוך.

עופר כסיף: אני רוצה שבחול המועד לא ייתקעו ילדים בלי טיפול.

עופר כסיף: אומרים לי שזה משהו שמקביל לטיפול פסיכולוגי.

עופר כסיף: ילד בעל לקויות כאלו שלא מקבל את ההוראה המותאמת, זה כמו ילד שזקוק לטיפול פסיכולוגי אבל לא מקבל אותו.

איה דביר: אנחנו מבקשים לבדוק את השאלה הזאת עם משרד החינוך, כי כל נושא מוסדות החינוך ומה שאתה מתאר מטופל בתקנות חינוך, לא בתקנות האלו.

איה דביר: אם זה מצב אקוטי כל כך, אולי באמת זה צורך חיוני אצל הלקוח שאפשר להגיע ולתת לו אותו.

איה דביר: חבר הכנסת כסיף, אתה מתאר מצב של נזק קרוב לבלתי הפיך.

איה דביר: מורה פרטי לא יוכל להגיע לכל תלמיד ולתת לו שיעור, הוא יוכל להגיע רק כשמדובר בצורך מאוד מיוחד ששם הנזק שיכול להיגרם הוא חמור.

עופר כסיף: ועדת חינוך לא תתכנס עד אז.

איה דביר: אנחנו נשיג את התשובה בנוגע לשאלה אם זה בסמכותנו להסדיר את מה שאתה שואל.

תמי סלע: היועצת המשפטית של ועדת החינוך כתבה לי שאם מדובר בחינוך המיוחד, אז המתווה של משרד החינוך הוחרג.

תמי סלע: אחת האופציות לתת את המענים זה בהגעה לבית התלמיד.

יעקב אשר: אני מבקש שהממשלה תנסה לתקן את זה.

יעקב אשר: אפילו אם זה יהיה במשאל טלפוני, אנחנו ניתן לזה גיבוי מלא.

אפרת פרוקצ'יה: זה לא בתקנות האלו, זה בתקנות של חינוך.

יעקב אשר: אני מבקש ודורש שיהיה פתרון.

יעקב אשר: הפתרון יגיע לוועדת חינוך.

עופר כסיף: בתקנות החינוך כתוב שהוראה מתקנת אסורה.

יעקב אשר: הוראה מתקנת זה דבר מאוד-מאוד רחב.

יעקב אשר: כאן מדובר על משהו יותר ספציפי.

תמי סלע: זה כרגע לא בסמכותנו.

יעקב אשר: אני מבקש להעביר את הדרישה הזאת למשרד הבריאות.

יעקב אשר: התיקון יגיע בסוף לרם שפע.

יעקב אשר: מאיר גלוזברג, יושב-ראש התאחדות המתווכים, בקשה.

מאיר גלוזברג: אנחנו ציבור של 23,000 מתווכים.

מאיר גלוזברג: צריך להבין שאצלנו יש מחזוריות ארוכה במקצוע.

מאיר גלוזברג: אנחנו זורעים ורק אחרי כמה חודשים קוצרים.

מאיר גלוזברג: תבינו את הצרכים שלנו.

מאיר גלוזברג: אנחנו לא שונים מיועצים בתחום הפיננסי, מיועצים בתחום הביטוח.

מאיר גלוזברג: אנחנו יכולים לקחת על עצמנו כללים מאוד ברורים ונוקשים, אנחנו יכולים להראות דירות למיעוט של אנשים שיהיו בו זמנית.

מאיר גלוזברג: אפשר לתאם את זה מראש.

אוסנת הילה מארק: תתחילו להסתובב בדירות?

אוסנת הילה מארק: איזה כללים אתה יכול להחיל על עצמך כשאתה צריך להראות לאנשים בתים?

מאיר גלוזברג: אנחנו יכולים להראות את הנכסים כאשר הם ריקים, אנחנו יכולים לתאם מראש.

מאיר גלוזברג: יש לנו אמצעים טכנולוגיים שבאמצעותם אפשר לעשות הכנה.

מאיר גלוזברג: אפשר גם להגביל את מספר האנשים שרואים נכס בו-זמנית.

מאיר גלוזברג: אני לא רואה סיבה לכך שלא נוכל להראות נכסים, גם מסחריים וגם מגורים, עם מספר מועט של נפשות בו-זמנית.

מאיר גלוזברג: כמובן שנעבוד תחת החמרה, תחת ה"תו הסגול".

מאיר גלוזברג: אתם צריכים להבין שהנזק שייגרם הוא לציבור של 23,000 אנשים.

מאיר גלוזברג: אנחנו לא מוכרים מוצר.

מאיר גלוזברג: אנחנו לא עסק שכשהוא פותח הוא מיד יכול למכור.

מאיר גלוזברג: עד שלנו יש תוצאה לוקחים חודשים.

מאיר גלוזברג: יש פה ציבור, במיוחד בתקופת הקורונה, אם זה תושבים חוזרים, משפחות שמשנות את הצרכים שלהן, שוכרים, אנשים שמכרו נכסים ורוצים לקנות, שתקועים באמצע.

מאיר גלוזברג: כל זה קרה לנו בהתראה קצרה יחסית.

מאיר גלוזברג: אנחנו, גם בתור התאחדות וגם בתור ציבור די מאורגן, יכולים להקשות ולהחמיר על החוקים של עצמנו, רק תתנו לנו את האפשרות לצאת ולעבוד.

מאיר גלוזברג: אנחנו שומעים שאתם מדברים על יועצי ביטוח ועל יועצים פיננסיים.

מאיר גלוזברג: אנחנו מרגישים שלא סופרים אותנו.

מאיר גלוזברג: אני מבקש שתתנו לנו את ההזדמנות לצאת ולעבוד.

מאיר גלוזברג: 23,000 אנשים צריכים לפרנס משפחות.

מאיר גלוזברג: יש לנו עשרות, אם לא יותר מ-100 בעלי מקצוע אחרים שמתפרנסים מהתוצאות של העבודה שלנו.

טל וינר שילה: המטרה העיקרית של הסגירה של המקומות היא מניעת יציאה מהבית לצרכים שהם לא חיוניים ודחופים, כמה שיותר לצמצם מגעים בין אנשים.

יעקב אשר: אנחנו מדברים כרגע על תקנות לתקופה קצרה.

יעקב אשר: צריך לזכור שזו גם תקופת חגים.

יעקב אשר: אולי המתווכים יכולים את השבוע הזה לספוג, אבל לא מדובר רק בהם, מדובר בשרשרת שלמה של מזון.

יעקב אשר: צריכים להיות יצירתיים בממשלה ולמצוא את נקודות האיזון, כי יש דברים שאחר כך הם בלתי הפיכים.

יעקב אשר: גם בסגר אנחנו לא סוגרים לגמרי את החיים.

יעקב אשר: צריך למצוא משהו יצירתי, משהו מחוץ לקופסה.

רועי כהן: המשמעות של ההחלטה הזאת לא לפתוח מקומות עד 10 עובדים היא יציאה לחל"ת של בין 300,000 ל-500,000 עובדים שלא יהיה להם לאן לחזור.

רועי כהן: כשכל פעם נציגת הבריאות מדקלמת את ההחלטה הזאת, היא צריכה להבין מה עומד לנגד אותן משפחות ואותם ילדים שברגעים האלה החרב של הפיטורים ושל החל"ת נמצאת מעל ראשם.

רועי כהן: עם כל הכבוד, יש פתרונות יצירתיים.

רועי כהן: אין שום סיבה שאותה מעצבת פנים לא תעבוד, אין שום סיבה שאותו משרד שמאות, אותו משרד תיווך ואותו משרד של סוכני ביטוח לא יעבדו.

רועי כהן: אתם גורמים לזה שהעסקים האלה יוציאו את העובדים לחל"ת ולא יחזירו אותם.

רועי כהן: מדינת ישראל תשלם על אותה התעקשות של אותה עובדת במשרד הבריאות.

רועי כהן: היא מדקלמת פעם אחר פעם שהיא לא רוצה שיהיו התקהלויות.

רועי כהן: במשרד סוכני ביטוח ובמשרדים אחרים אין התקהלויות.

רועי כהן: יש פה פשוט חלמאות.

רועי כהן: צריך להבין שאנשים צריכים לחיות, הם צריכים להמשיך להביא לחם למשפחות שלהם.

רועי כהן: לאנשים יש משכנתאות, יש הלוואות, יש שכירויות, יש ביטוחים, יש חיים.

רועי כהן: אי אפשר לעצור להם את החיים.

רועי כהן: הם מסכימים להחיל על עצמם את ה"תו הסגול", הם מסכימים לא לקבל קהל, אבל הם לא יכולים להחיל על עצמם את העניין של חוסר פרנסה.

רועי כהן: שולחים חצי מיליון אנשים שוב פעם לחל"ת?

רועי כהן: איך אפשר לקבל החלטה כזאת?

איה דביר: רק חשוב לחדד שבבית ומרחוק מותר לעבוד.

מאיר גלוזברג: אנחנו לא מבינים למה לא מתירים לנו, למתווכים, להראות נכס לאדם או שניים, במיוחד כשאנחנו עובדים באזורים מאוד נקודתיים.

מאיר גלוזברג: מדובר במפגשים מאוד מצומצמים.

רוית גרוס: אני רוצה להתחבר לדברים של עורך הדין רועי כהן ולחזור על הסיפור של 10 עובדים.

רוית גרוס: גם אנחנו בהתאחדות המלאכה והתעשייה מייצגים עסקים יצרניים קטנים וכאלה שמעסיקים עד 20 עובדים.

רוית גרוס: אני רוצה לשים דגש על נושא הביוטי.

רוית גרוס: בשונה מענפים אחרים, עסקי הביוטי, שזה הקוסמטיקאיות, מעצבי השיער, האיפור הקבוע, הם עסקים שבתקופה הזאת, בתקופת החגים, זו תקופת השיא שלהם, זה עיקר ההכנסה שלהם.

רוית גרוס: גם הסגר הראשון וגם הסגר השני היו בתקופת חגים.

רוית גרוס: מדובר בדרך כלל במקצועות של נשים, אימהות, בהרבה מקרים אוכלוסייה מאוד מוחלשת.

רוית גרוס: העבודה היא של אחד לאחד, אין התקהלויות.

רוית גרוס: בביקורים שעשיתי אצל קוסמטיקאיות ראיתי שמדובר בהיגיינה מאוד גבוהה, היגיינה ברמה של מחלקות קורונה ובתי חולים.

רוית גרוס: יש להן את השקף, את המחיצות ואת המסכות.

רוית גרוס: אנחנו לא מבינים למה לא לאפשר להן לעבוד.

רוית גרוס: יש קוסמטיקאיות שנותנות טיפול לאנשים סוכרתיים, שנותנות טיפולים שיקומיים ברגליים, עניין רפואי של ממש.

רוית גרוס: בנושא הזה פנו אלינו הצרכנים, האנשים עצמם שצריכים את הדבר הזה.

רוית גרוס: בלי הדבר הזה הם לא יכולים להסתדר.

רוית גרוס: אם אתם לא פותחים את כל ענפי היופי, מה שאנחנו כן חושבים שצריך לפתוח, לפחות תפתחו את הדברים שהם שיקומיים.

רוית גרוס: מדובר בטיפול של אחד על אחד, עם שמירה של שני מטר בין המטפל למטופל.

אוסנת הילה מארק: כשעשיתי ציפורניים לא היה שום מרחק של שני מטר.

אוסנת הילה מארק: לפי השיטה של כל אחד שמדבר פה אנחנו לא צריכים לעשות סגר.

אדוה פרי-אבישי: ידוע שאחת הסכנות הכי חריפות מהקורונה, מעבר לקורונה עצמה שאני מכירה בסכנות שלה, היא ההידרדרות הנפשית והרגשית שאנשים נמצאים בה ברמה היום יומית ובכל תחומי החיים שלהם.

אדוה פרי-אבישי: אתם בטח יודעים שכל הנושא הזה של האימון האישי הוא נושא שאפילו נכנס לבתי חולים, לקופות חולים, לארגונים.

אדוה פרי-אבישי: השירות הזה הוא בדיוק מה שאנשים היום צריכים.

אדוה פרי-אבישי: הם במצבי לחץ, הם במצבי דחק.

אדוה פרי-אבישי: באימון אישי אין שום סכנת הדבקה ממשית, מדובר באחד על אחד, שומרים על מרחק, שומרים על כל כללי ה"תו הסגול".

אדוה פרי-אבישי: אנשים היום מחוסרי עבודה, הם לא יודעים מאיפה להתחיל, איך לחשב מסלול מחדש.

אדוה פרי-אבישי: יש כל כך הרבה מחקרים מדעיים שמראים שהכלי הזה של האימון הוא הכלי שחיוני היום לאנשים במצבי לחץ, במצבי דחק, כדי להבין מה הם עושים עם החיים שלהם, כדי להבין מאיפה הם משיגים מקורות פרנסה חדשים, כדי לדעת איך הם מתנהלים עם הילדים.

אדוה פרי-אבישי: אימון גם ניתן להרבה מאוד ילדים עם כל מיני קשיי למידה.

אדוה פרי-אבישי: בלשכת המאמנים יש פיקוח ורגולציה פנימית.

אדוה פרי-אבישי: זאת עמותה שמפוקחת על ידי מדינת ישראל כבר כמעט 15 שנים.

אדוה פרי-אבישי: הרבה אנשים רוצים לדעת מה לעשות פרקטית.

אדוה פרי-אבישי: המקצוע הזה של האימון עוזר להם להבין מה הם עושים עכשיו כשאין להם מקום עבודה, כשאין להם מקורות.

אדוה פרי-אבישי: אנחנו לא מבינים את ההיגיון בלהתיר את הטיפול הפסיכולוגי אבל את המפגשים של האימון לא להתיר.

אדוה פרי-אבישי: דווקא האוכלוסיות המוחלשות, שאין להן את היכולת להתנהל בצורה דיגיטלית, ייפגעו.

אדוה פרי-אבישי: חשוב להבין שהשירות הזה ניתן לכל המגזרים, יש לו חשיבות מאוד-מאוד גדולה.

אדוה פרי-אבישי: אנחנו מבקשים להתיר את המפגשים של האימון האישי, כי הם מאוד חיוניים כרגע לאוכלוסייה.

רון תומר: אחרי מאבק מאוד קשה עם שר האוצר ועם שר הכלכלה הצלחנו לגרום לכך שאותם מפעלים חיוניים ימשיכו לעבוד.

רון תומר: עדיין יש לא מעט מפעלים שהיו יכולים לעבוד ב-30% תפוקה והורידו אותם לאפס.

רון תומר: בחודש מרץ, עוד לפני הסגר הראשון, אנחנו בתעשייה המצאנו את עניין הקפסולות.

רון תומר: היום כולם מדברים על קפסולות, על הפרדות, אבל זה נולד אצלנו יחד עם משרד הבריאות, עם משרד הכלכלה ועם פיקוד העורף.

רון תומר: התעשייה היום עובדת במינימום הדבקות.

רון תומר: כמות ההדבקות שיש לנו בתעשייה היא פחות משליש מאשר בציבור הרחב.

רון תומר: עובד בתעשייה אצלנו מוגן יותר מאשר כשהוא עוזב את המשמרת.

רון תומר: יחד עם רוני גמזו, הפרויקטור, השקנו לפני יותר מחודש נוהל מגן תעשייה, שזה אותו נוהל המשכיות עסקית, רק משודרג יותר, עם אמצעים טכנולוגיים להגן כנגד הדבקה בהמון דברים.

רון תומר: התעשייה מוגנת.

רון תומר: אנחנו בתעשייה לא רק צייתנים, אנחנו הרבה יותר צייתנים מכל מה שנדרש מהציבור.

רון תומר: אני חושב שזו תקלה לסגור את אותו חלק של מפעלים שעבדו ב-30%.

רון תומר: מפעל, עם כל הכבוד לחנויות, הוא לא חנות.

רון תומר: אם את החנות סגרתם, בעוד חודש כשתפתחו הבגדים יהיו במקום, כלי הבית יהיו במקום.

רון תומר: מפעל זה דבר המשכי.

רון תומר: למכונות עם ציודים רגישים שעומדות הרבה זמן נגרמת פגיעה.

רון תומר: אנחנו בתעשייה הצטיינו בסגר הראשון בזה שלא שחררנו כמעט עובדים לחל"ת.

רון תומר: למה?

רון תומר: כי גם מפעל שעבד ב-30% ידע לשמור על העובדים שלו, ידע לג'נגל ביניהם במשרה חלקית.

רון תומר: אם אתה סוגר מפעל אתה לא יכול להמשיך לשלם שכר לעובדים שלך.

רון תומר: התעשייה היא המעסיק הגדול ביותר בפריפריה.

רון תומר: לקחת את אותם עובדים מהפריפריה ולשלוח אותם עכשיו לחל"ת – אנחנו מדברים על פגיעה כלכלית דרמטית.

רון תומר: תבינו שזה לא ל-10 ימים, כי מה שנקבע עכשיו בתור סטנדרט, וכבר ראש הממשלה רמז על זה, ימשיך הלאה.

רון תומר: חברי הכנסת היקרים, אם אתם חושבים שאתם מגינים על הבריאות של מישהו כשאתם לא מאפשרים למפעלים הלא חיוניים לעבוד ב-30%, אתם טועים, כי אתם פוגעים בכלכלה שלו וגם בבריאות שלו בכך שהוא נשאר בבית עם כל החרדות ועם כל הבעיות.

רון תומר: צדקה חברת הכנסת שקד שאמרה שמה שעבד במרץ יכול לעבוד עכשיו.

רון תומר: בואו לא נהיה חכמים, בואו לא נכניס שיקולים אחרים.

רון תומר: אם הבריאות בראש מעיינינו, ואם ההישרדות של העם הזה בראש מעיינינו, תנו לנו לעבוד.

רון תומר: אחד הדברים שאפשרו לו להמשיך לעבוד, ונלחמנו גם על זה, זה ענף הבנייה.

רון תומר: הבינו שאם התעשייה הזאת תעצור תהיה פגיעה מבחינת הבנקים, מבחינת המימון, ותהיה פגיעה באזרחים שצריכים לעבור לדירות.

רון תומר: יש לנו לא מעט תעשיית ריהוט שמייצרת מטבחים, ארונות, דברים שצריכים להשלים דירות איתם.

רון תומר: התעשייה הזאת לא יכולה לפגוש את אותם לקוחות.

רון תומר: לקוח שצריך היום להשלים דירה לא יכול לבוא ולבחור מטבח.

רון תומר: אני מבקש שתאפשרו ללקוח לבוא לבד ולפגוש את אותו אולם תצוגה.

רון תומר: אם הלקוח לא ייבחר מטבח, התעשיין לא יידע לייצר את המטבח, הקבלן לא יידע להתקין את המטבח.

רון תומר: זה מה שגורם לדירות להיתקע.

רון תומר: תבינו עוד פעם, אנחנו לא מדברים על שבוע-שבועיים, כי מה שתחליטו עכשיו ימשיך גם אחר כך.

שי ברמן: אנחנו ענף שנכנס באמצע מרץ למשבר הזה עם 14,000 עסקים.

שי ברמן: חזרנו בסוף מאי עם פחות מ-12,000 עסקים.

שי ברמן: הרוב הגורף של העסקים סגור.

שי ברמן: מתוך 200,000 עובדים בתעשייה נותרו 40,000.

שי ברמן: אנחנו מבינים שאנחנו הולכים לסגר שיימשך מעבר ל-10 באוקטובר, אבל מה שיותר מטריד אותנו זה לקראת מה אנחנו יוצאים, שזה נעלם גדול שכרגע משרד הבריאות לא נותן לנו תשובה לגביו.

שי ברמן: מגיעה לנו תשובה, כדי שנוכל להיערך בהתאם.

שי ברמן: חזרנו מהסגר הראשון לקיץ, יכולנו לעבוד באיזו שהיא תפוסה יחסית סבירה שאפשרה לנו מודל עסקי סביר יחסית.

שי ברמן: אני מניח שאנחנו עכשיו נחזור לתקופה של חורף, שזו תקופה שביום יום הרגיל, בלי הקורונה, היא יותר קשה לנו מבחינת העסקים שלנו.

שי ברמן: בטח עם הקורונה היא תקשה עלינו מבחינת לשבת בחוץ, משהו שבקיץ נתנו לנו יותר בנדיבות.

שי ברמן: בעלי העסקים צריכים לדעת לקראת מה הם חוזרים.

שי ברמן: הם צריכים לדעת את זה עכשיו.

שי ברמן: אנחנו צריכים לדעת אם ב-500 נדבקים מאפשרים לנו לעבוד ב-70% תפוסה, אם ב-200 נדבקים מאפשרים לנו לעבוד ב-80% תפוסה.

שי ברמן: אנחנו צריכים לדעת את זה עכשיו, כדי שנוכל להיפטר מהנכסים, כדי שנוכל למכור את הציוד.

שי ברמן: 14,000 יזמים בתחום הזה הם אובדי עצות, הם לא יודעים מה לעשות.

שי ברמן: אנחנו חטפנו כהוגן.

שי ברמן: הפיצוי שאנחנו מקבלים הוא חלק קטן מהנזק הכלכלי שנגרם לנו.

שי ברמן: אנחנו מצפים ממדינת ישראל שתיתן לנו תשובה לקראת מה אנחנו חוזרים.

שי ברמן: לא כמה זמן יהיה הסגר, כי אנחנו יודעים שזה יהיה מעבר ל-10 באוקטובר.

שי ברמן: חשוב לנו לדעת לאיזו מציאות אנחנו חוזרים.

שי ברמן: אם אנחנו חוזרים למציאות שבה מצמצמים לנו את התפוסות בצורה כזאת שאין לנו איך לעבוד, אז חבר'ה, קדימה, בואו תגידו לנו, ואז נכבה את האור באופן סופי, נמכור את מה שאפשר, ניפטר מהחובות, ננסה לפרוס את החובות באיזו שהיא דרך ונמצא לנו דרך חדשה בחיים.

שי ברמן: אל תשאירו אותנו תלויים ככה על כרעי תרנגולת בלי לתת לנו שום אינפורמציה מה הולך להיות איתנו, מה הולך להיות עם העסקים שלנו.

שי ברמן: הדבר האחרון זה הנושא של הטייק אווי.

שי ברמן: אנחנו לא מצליחים להבין מה ההתעקשות פה.

שי ברמן: יש כל מיני יוזמות מקומיות, כל מיני דברים אבסורדים, כמו לקוחות שעומדים מחוץ לעסק במרחק של שבעה מטרים ובעל העסק יוצא ונותן להם את הקפה, נותן להם את השקית.

שי ברמן: חבר'ה, בואו נגמור עם הקשקוש הזה, סליחה על הביטוי, ונאפשר לעסקים כמה שיותר מהר לעבוד בטייק אווי.

שי ברמן: זה יציל את העסקים הקטנים יותר, לא הגדולים, מקריסה.

יעקב אשר: ליבנו איתכם, ואני אומר את זה בשם כל חברי הוועדה.

יעקב אשר: אין ספק שזה אחד המגזרים שספג הכי הרבה והיה עם הכי הרבה אי ודאות.

יעקב אשר: יש שני דברים שחובה על הממשלה לעשות.

יעקב אשר: אחד זה לראות איך מכסים את ההפסדים שלכם בצורה ממוקדת, בלי שאנשים ייפלו בין הכיסאות, ושניים, טווח של זמן בתוך תכנית היציאה.

יעקב אשר: מה שהיום מוטל לפתחה של הממשלה זה לנסות ולהכין תכנית שצופה פני עתיד אבל גם נותנת משהו שאפשר להישען עליו עם רגליים בטוחות, כי אנשים צריכים לתכנן את עצמם.

יעקב אשר: אמרת בצורה הכי ברורה שיכול להיות שיש כאלה שיחליטו לעזוב את התחום הזה וללכת לתחום אחר.

יעקב אשר: יהיה קשה לנבא ולצפות פני עתיד, אבל זה מה שצריך לעשות.

יעקב אשר: העלינו את הדברים שאמרת לגבי הטייק אוויי, אבל הייתה התנגדות גורפת.

יעקב אשר: ההתנגדות הגורפת לא הייתה בגלל ההתנהלות של המקומות שמספקים את הטייק אוויי, אלא בגלל מה שזה גורם מסביב - שהרבה מקומות הפכו להיות התקהלויות ענקיות שיושבים ואוכלים בכיכרות ובכל מיני מקומות.

יעקב אשר: העניין של הטייק אווי צריך להיות חלק מההדרגתיות.

יעקב אשר: אנחנו נלווה את העניין הזה.

יעקב אשר: אני מקווה שנוכל להיות אנשי בשורות.

תמי סלע: יש החרגה מהחובה להתקין מחיצה שהייתה לגבי אותם מקומות בתוספת השנייה שחלקם הם מוסדות גדולים וחזקים.

תמי סלע: הם לא הוחרגו מהסיבה הזאת, אלא בגלל המבנה שהיה בעבר, בגלל שהם לא היו מחויבים ב"תו הסגול".

אפרת פרוקצ'יה: דיברנו על זה.

תמי סלע: דיברנו, אבל זה לא עלה בוועדה.

תמי סלע: השאלה מה עושים עם זה.

תמי סלע: השאלה אם בתקופה הנוכחית, כשהתחלואה כל כך גבוהה ואנחנו הולכים לקראת תקופה ארוכה של מגבלות בתחום העבודה וצורך להגן על העובדים, יש הצדקה להחריג את כל המקומות האלה מהחובה להתקין מחיצה כששני אנשים יושבים בחדר והמרחק ביניהם הוא לא שני מטר.

תמי סלע: מה ההסבר להחרגה הרחבה הזאת?

אפרת פרוקצ'יה: יש אי בהירות כרגע בתקנות.

תמי סלע: לא לגבי הגובה של המחיצה.

אפרת פרוקצ'יה: לא עניין של גובה.

אפרת פרוקצ'יה: השאלה בסופו של יום היא אם זה חל על מעסיק עם פחות מ-10 עובדים או לא.

אפרת פרוקצ'יה: אני מזכירה לך שבתקנות שלנו החרגנו את המעסיקים עם מתחת ל-10 עובדים מהכל.

אפרת פרוקצ'יה: נברר את התשובה הזאת.

אפרת פרוקצ'יה: המעסיקים גם ככה משתגעים בגלל המצב.

אפרת פרוקצ'יה: אם יש אפשרות לשגע אותם קצת פחות עם דברים כאלה - אנחנו מנסים לצמצם את השינויים מרגע לרגע.

אוסאמה סעדי: הזעקה של כל התאחדות התעשיינים, של המלאכה הזעירה ושל העסקים הקטנים והבינוניים היא זעקה אמיתית.

אוסאמה סעדי: שמענו שמאות אלפים הוצאו לחל"ת רק בגלל הסגר המלא.

אוסאמה סעדי: לא שמענו נימוק בריאותי אחד מדוע לא מאפשרים לעסקים הקטנים האלה.

אוסאמה סעדי: יכול להיות שהעניין של 10 אנשים מאיין את החוק ואת המגבלות המלאות.

אוסאמה סעדי: אין שום בעיה לאפשר לעסקים קטנים שיש בהם מספר עובדים קטן, נגיד פחות מחמישה עובדים, בין אם זה סוכני ביטוח, בין אם זה עורכי דין, בין אם זה שמאים - לפעול.

אוסאמה סעדי: הרי אין שם התקהלויות, אין שם חשש להידבקויות.

אוסאמה סעדי: או לחילופין, ניתן להוסיף אותם לתוספת השנייה.

יעקב אשר: אנחנו מחכים לתשובות בנקודות הבאות: החלופה של ההפגנות ברכבים, כמובן בצורה מוסדרת, מוזמנת, מוגבלת, והנושא של אימוני קבוצות בספורט.

עופר כסיף: לא רק קבוצות, ספורטאים בכלל.

יעקב אשר: היו פה הצעות שונות.

יעקב אשר: היו כאלה שדיברו רק על הליגה הראשונה.

גדעון סער: רוב הדוברים דיברו על ליגת הכדורסל ועל ליגת - -

יעקב אשר: נקודה נוספת היא רפואה משלימה נחוצה.

יעקב אשר: הייתה הנקודה של הטיסות.

יעקב אשר: היה את הנושא, שזה יותר משרד המשפטים, של מרחק סביר או ניכר בקפסולות בהתקהלות.

יעקב אשר: על הנושא של כוח סביר קיבלנו תשובה.

יעקב אשר: אני אעלה את הרעיון שהעלתה חברת הכנסת שקד.

שלמה קרעי: אנחנו נתנגד לאישור תקנות שיהיה בהן אישור ליציאה ברכבים, כי זו הפרה של כל הסגר.

מיקי לוי: אז איך יגיעו לעבודה?

שלמה קרעי: אפשר לעבודה חיונית שאישרנו.

מיקי לוי: שלמה, מה אם יאשרו הפגנות ברכבים?

שלמה קרעי: אנחנו נתנגד.

מיקי לוי: מי זה "אנחנו"?

שלמה קרעי: חברי הליכוד שכאן.

מיקי לוי: חברי כחול לבן יצביעו איתנו.

יעקב אשר: פרופסור גרוטו, בבקשה.

איתמר גרוטו: אני אתן לכם את הסיכום של הדברים.

איתמר גרוטו: קיימנו מספר דיונים בקרב הצוות המקצועי ועם כל אנשי משרד הבריאות לגבי הבקשות שעלו פה.

איתמר גרוטו: יש לנו שלושה עקרונות פשוטים.

איתמר גרוטו: בחנו את הבקשות בהתאם לעקרונות האלה.

איתמר גרוטו: יש שלושה עקרונות שכרגע משמשים אותנו להתמודדות עם המחלה.

איתמר גרוטו: העיקרון הראשון זה מניעת התקהלויות.

איתמר גרוטו: ברור לכולם, אני מניח, שהנקודה הזאת ברורה.

איתמר גרוטו: העיקרון השני הוא עיקרון המסכות, שגם הוא ברור.

איתמר גרוטו: העיקרון השלישי זה מגבלה של התנועה.

איתמר גרוטו: נכון שהתרנו מגבלה של 1,000 מטר, אבל הכוונה הייתה שאנשים יישארו בבתים.

איתמר גרוטו: ככל שאנשים יישארו בבית, ככה נוכל להמעיט את המגעים.

איתמר גרוטו: לבן אדם שיוצא מהבית יש סיכוי יותר גדול לפגוש אנשים בדרך.

איתמר גרוטו: יש משוואה מאוד פשוטה שקשורה לעניין של הביקורים, של היציאות: יותר אושפזין שווה ליותר מאושפזים.

איתמר גרוטו: עכשיו נעבור על הבקשות.

איתמר גרוטו: הפגנות ברכבים מפר את עיקרון היציאה מהבית.

איתמר גרוטו: אימונים בספורט מפר שלושה עקרונות: גם את היציאה מהבית, גם את עיקרון ההתקהלות, וגם את עיקרון המסכות, כי באימוני הספורט של הקבוצות אי אפשר לשים מסכות, אנחנו יודעים את זה.

יואב סגלוביץ': אבל זה הוויכוח.

איתמר גרוטו: רפואה משלימה מפרה את עיקרון היציאה מהבית.

איתמר גרוטו: בחלק מהמצבים יש רפואה משלימה שיכולה להינתן בקבוצות, דבר שמפר את עיקרון ההתקהלות.

איתמר גרוטו: בחלק מהמצבים גם ניתן טיפול ללא מסכות, שזה דבר שמפר את עיקרון המסכות.

גדעון סער: כל העקרונות האלה מופרים בזכות היחידנית.

איתמר גרוטו: היציאה לטיסות מפרה את עיקרון היציאה מהבית.

איתמר גרוטו: בחלק מהמקרים זה גם מפר את עיקרון ההתקהלות, כי אנחנו יוצרים מגעים מיותרים ונוספים גם בשדה התעופה וגם במטוס.

איתמר גרוטו: לגבי מרחק סביר בהפגנות, זה לא נושא של משרד הבריאות.

איתמר גרוטו: כל הבקשות שעלו פה פוגעות באחד או יותר מהעקרונות של ההתמודדות עם המגיפה, לכן אנחנו כרגע לא מוכנים לשינויים בנוסח כמו שמונח בפניכם.

איתמר גרוטו: אני מניח שלנושא של המרחק הסביר יתייחסו גורמי האכיפה.

שלמה קרעי: את עיקרון השוויון הפרתם.

איתמר גרוטו: יש גם את עיקרון הזמן.

איתמר גרוטו: חלק מהדברים שהכנסנו הם לשבוע בלבד, כמו למשל נושא ההפגנות.

יעקב אשר: אנחנו יודעים את משך הזמן.

יעקב אשר: האם יש דברים שאתם יכולים לתת להם מחשבה נוספת?

יעקב אשר: חלק מהתקנות פגות מיד אחרי חול המועד.

יעקב אשר: חול המועד זו תקופה של חג, אם מבחינת עבודה ואם מבחינת דברים אחרים, שאפשר לעשות סגר חזק.

אוסנת הילה מארק: אולי רק בעניין של הספורטאים.

יעקב אשר: האם אתה יכול לתת אופק, לפחות בחלק מהנקודות, לקראת התקנות החדשות שאתם צריכים להתקין בשבוע הבא?

יעקב אשר: האם יש דברים שאפשר יהיה לאשר אותם?

יעקב אשר: האם את הנושא של האימונים אפשר לצמצם כך שהוא לא יהיה גורף מידי?

איתמר גרוטו: חבר הכנסת אשר, אני מסתכל כל יום על מצב התחלואה.

איתמר גרוטו: כשאנחנו נראה מגמות מעודדות במצב התחלואה, מה שאין לנו כרגע, כל יום נדון מחדש.

איתמר גרוטו: ברור שהנושאים האלה הם חשובים.

איתמר גרוטו: ברגע שנראה שאנחנו יכולים לעשות פתיחה ואיזה שהוא שינוי בדברים האלה, אלה יהיו בין הראשונים לטיפול.

איתמר גרוטו: זה נרשם בפנינו.

אוסנת הילה מארק: פרופסור גרוטו, צריך לקחת בחשבון שהמתאמנים מלווים ברופאים.

אוסנת הילה מארק: לחבר'ה האלה, גם אם אתה בעוד שבוע, בעוד שבועיים תפתח, אין לאן לחזור.

אוסנת הילה מארק: הם עובדים בקפסולות, הם נמצאים בקבוצות קטנות, הם יכולים לעשות את האימונים בצורה הכי מחמירה שאתם תחליטו ותחילו עליהם.

אוסנת הילה מארק: אני לא חושבת שנכון לשים עליהם עכשיו pause למשך כל התקופה הזאת.

איתמר גרוטו: צריך לחשוב על זה כפגרה בלתי צפויה.

איתמר גרוטו: זה כמו שיש פגרה בקיץ וכל אחד שומר על הכושר האישי שלו.

איתמר גרוטו: צריך לקחת את זה כהפסקה כפויה.

איתמר גרוטו: ברגע שתתחיל העונה אפשר יהיה להאריך את הליגה.

איתמר גרוטו: עד עכשיו, לפי מה שאני מכיר את המינהלת של הכדורסל, של הכדורגל ושל מקצועות אחרים, הם יודעים למצוא פתרונות לאילוצים האלה.

קארין אלהרר: פרופסור גרוטו, אתם רוצים שיהיה ציות להוראות, אבל אני אומרת לך שהציבור לא יצליח לעמוד בגזרות שגזרתם.

איתמר גרוטו: למה?

איתמר גרוטו: אותם דברים היו במרץ-אפריל ועמדו בהם.

איתמר גרוטו: גם אז נעצר כל הכדורגל, כל הספורט.

איתמר גרוטו: הרבה דברים שנעצרו אז לא נעצרים היום.

איתמר גרוטו: המצב שלנו היום הרבה יותר חמור ממה שהיה במרץ-אפריל.

עופר כסיף: איך משחק טניס, כששני אנשים מרוחקים אחד מהשני, יכול להוביל להדבקה?

עופר כסיף: איך ספורטאים שאמורים להתאמן עם עוד ספורטאים, גם אם בעצמם הם בינלאומיים ויש להם את האישור, יוכלו להתאמן עם ספורטאים שאין להם אישור?

עופר כסיף: מה הבעיה בנסיעה ברכבים להפגנה?

איתמר גרוטו: המטרה של סגר זה שאנשים יישארו בבית.

איתמר גרוטו: כל יציאה מהבית עלולה לגרום לעוד מפגשים.

איתמר גרוטו: כל מפגש יכול לגרור לשרשרת הדבקה.

איתמר גרוטו: ראינו שאדם אחד יכול להדביק אחד, והאחד הזה יכול להדביק 20.

איתמר גרוטו: יש אנשים שגם הדביקו 100.

איתמר גרוטו: אנחנו לא יודעים לזהות את אותם מפיצי על, לבדוק רק אותם ואת כל השאר לשחרר.

איתמר גרוטו: הלוואי שנגיע למצב הזה.

איתמר גרוטו: אנחנו עוד לא שם.

איתמר גרוטו: יש פתרונות טכנולוגיים שיתנו לנו מענה הרבה יותר טוב אחר כך, אבל כרגע הם לא בידינו.

איתמר גרוטו: אמנם אנחנו נמצאים בחזית העולמית בפיתוחים האלה, אבל זה עוד לא שם.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, אני חושב שיש כאן איזה שהוא אבסורד.

שלמה קרעי: לשחק כדורגל בשכונה בתוך ה-1,000 מטר שלך מותר, כל עוד זה פחות מ-20 אנשים שמשחקים ביחד.

שלמה קרעי: למה אימון של 22 אנשים אנחנו אוסרים?

גדעון סער: אם תלך לכל חוף ים אתה תראה חבורות של גולשים שהם לא בספורט תחרותי.

גדעון סער: הממשלה החריגה את הקבוצות, דבר שלא היה במקור.

גדעון סער: הממשלה אומרת לוועדה: "את תהיי חותמת גומי, לא נזוז מטר ממה שאני מחליטה".

גדעון סער: זה מה שעלה ממה שאמר פרופסור גרוטו.

גדעון סער: אגב, אין שום הבדל בין קואליציה-אופוזיציה, אין שום הבדל בין הדברים שהוועדה הזאת התאחדה עליהם היום.

מיקי לוי: חד-משמעית.

ניצן הורוביץ: אמת ויציב.

יעקב אשר: אמנון אלקלעי, בקשה.

אמנון אלקלעי: התבקשנו לדבר על כלי הרכב.

אמנון אלקלעי: אני מסתכל על זה מהזווית המשטרתית.

אמנון אלקלעי: אם יתאפשר העניין הזה, אז כל רכב שיגיע למחסום משטרתי, בין אם הוא רכב בודד, בין אם הוא בשיירה, יוכל לטעון את הטענה הזאת.

אמנון אלקלעי: מזה נגזרת היכולת שלנו לפקח על שאר התנועה.

אמנון אלקלעי: אין ספק שברגע שכל אדם יוכל לטעון טענה שהוא בעצמו מפגין או נוסע להפגנה אני לא אוכל לבדוק את העניין הזה, אני לא אוכל לאשר אותו או לא לאשר אותו.

אמנון אלקלעי: אני לא יודע להבחין בין מפגין שהוא מפגין באמת לאחד שמחליט לנסוע ממקום למקום.

קארין אלהרר: האם היום אתה יכול להבדיל בין אדם שהולך לסופר לבין אדם שהולך למקום אחר?

מיקי לוי: מי שירצה לבצע הפגנה באמצעות כלי רכב יגיש בקשה על פי החוק.

אוסנת הילה מארק: כבר ראינו את הטופס.

מיקי לוי: בבקשה יופיעו מספר כלי הרכב, יופיע מספר הרישוי של כלי הרכב.

מיכאל מלכיאלי: מיקי, אין להם כוח אדם לזה.

מיקי לוי: יהיה מקום ההתכנסות, יהיו התחנות בדרך, יהיה זמן הסיום ואז תהיה שליטה מוחלטת.

מיקי לוי: תהיה בקשה שתוגש בתחנת המשטרה.

שלמה קרעי: תשלח מכתב מסודר, מיקי, ובעוד שבועיים תקבל תשובה.

מיקי לוי: נתתי עכשיו פתרון.

אלי אבידר: איך אתה בודק את המוטיבציה האמיתית של אדם שאומר לך שהוא נאלץ כרגע להגיע לצורך חיוני לעבודה שלו?

אלי אבידר: הרי אתה לא שולח שוטר עם אותו איש עסקים שאתה פוגש במחסום.

אלי אבידר: אתה מתייחס לאינסטינקט, אתה מתייחס לתחושת הבטן של השוטר, נכון?

אלי אבידר: איך אתה בודק בעל מפעל שאומר לך שהיה לו עכשיו פיצוץ במים, בביוב?

אלי אבידר: הרי אתה לא שולח איתו את הסיור, אתה לא שולח איתו את המחסום מכביש 1 שילך לבדוק.

אלי אבידר: ברוב המקרים, ב-99% מהמקרים השוטר יסתמך על שיקול דעתו ועל התחושה שלו אם האדם מולו דובר אמת או משקר, כולל כשבן אדם אומר שהוא הולך לסופר פארם.

יואב סגלוביץ': המשטרה יודעת לעשות את זה אם היא תקבל את המשימה לעשות את זה.

יואב סגלוביץ': צריך להתייחס לזה כמו שמתייחסים לתהלוכה.

יואב סגלוביץ': אם הממשלה תקבל את ההצעה שלנו, אז מה שצריך לעשות זה לשים תנאים.

יואב סגלוביץ': הכוונה היא לא שאנשים סתם ייסעו.

יואב סגלוביץ': אם אני רוצה להפגין בתהלוכה של מכוניות לכיוון קיסריה, אז אני לא יכול לנסוע בבוקר לקיסריה.

יואב סגלוביץ': אתם תגידו איפה להיות.

יואב סגלוביץ': האלטרנטיבה הרבה יותר גרועה.

יואב סגלוביץ': התפקיד של המשטרה הוא לא רק להגיד מה לא, אלא לאפשר את זכות ההפגנה.

יואב סגלוביץ': תפקיד משרד המשפטים הוא לעשות את האיזון הזה.

יואב סגלוביץ': מה שקורה פה זה שזכות ההפגנה מופקעת לחלוטין, בלי כל קשר מידתי למגיפה.

יואב סגלוביץ': אפשר לשים מגבלות על ההפגנות האלו, על התהלוכות של הרכבים, אבל לא ניתן להגיד שאי אפשר.

אמנון אלקלעי: היכולת לאזן זו ההחלטה שלכם.

אמנון אלקלעי: התפקיד שלי הוא להגיד איך זה ייראה.

אמנון אלקלעי: יש מצבים שאדם יכול לטעון טענה כזאת או אחרת.

אמנון אלקלעי: אנחנו מתמודדים עם כאלה דברים פעם אחר פעם.

אמנון אלקלעי: אין ספק שברגע שאנחנו נאפשר את זכות המחאה, כשההחלטה לקיים אותה או לא לקיים אותה היא לא משטרתית, זה יקשה מאוד על המשטרה.

אמנון אלקלעי: היכולת של כל אחד ואחד לבוא ולטעון שהוא מפגין באופן עצמאי כנגד הסגר ולכן הוא נוסע ממקום למקום זה דבר שבאופן טבעי יקשה מאוד על השוטרים בצורה משמעותית.

אמנון אלקלעי: גם ככה המשימה היא לא פשוטה.

אמנון אלקלעי: לכאורה כל אחד יכול להגיש כל מסמך שהוא רוצה ולהגיד שהוא רוצה להפגין.

אמנון אלקלעי: אין לזה סוף.

אמנון אלקלעי: זו לא חייבת להיות שיירה.

אמנון אלקלעי: יכול לבוא אדם בודד שיגיש טופס, אם יש טופס, שהוא רוצה לנסוע ממקום למקום, כי הוא מוחה נגד הסגר הזה או נגד המתווה.

אמנון אלקלעי: מתפקידי לבוא ולהגיד לכם שזה מה שאנחנו רואים מול העיניים, עם זה נפגשנו.

אמנון אלקלעי: האיזונים בין חופש המחאה לבין הצרכים של המאבק בקורונה הם איזונים שאתם צריכים לעשות.

מיקי לוי: תגידו שאתם מתירים אחת מתל-אביב, אחת מהרצליה, שזה ביום כזה, שזה ביום כזה.

מיקי לוי: אתם לא נותנים פתרונות, אתם הולכים עם הזרם.

מיקי לוי: אני ממש מתפלא על זה.

מיקי לוי: אני מציע להגיש בקשה שיהיה בה מספר כלי הרכב, מספרי הזיהוי שלהם, מאיפה, להיכן, הכל בצורה מסודרת, שלא כל אחד יוכל להגיש.

שלמה קרעי: מיקי, תראה כמה אתם מתעסקים עם ההפגנות.

שלמה קרעי: אתם מדברים על זה שאנחנו מתעסקים?

שלמה קרעי: תראו כמה שעות השקעתם פה היום רק בשביל הפגנות, הפגנות והפגנות.

שלמה קרעי: חאלס, עוד שבועיים-שלושה תחזרו לכל זה.

מיקי לוי: אתם פוגעים בחוק-יסוד חירותו של אדם.

שלמה קרעי: גם חירות העיסוק נפגעה, גם חירות התנועה נפגעה.

שלמה קרעי: יש מגיפה, מיקי, אתה יודע את זה יותר טוב ממני.

שלמה קרעי: אתם אומרים שאנחנו מתעסקים בהפגנות?

שלמה קרעי: תראו כמה אתם מתעסקים בהפגנות.

שי סומך: אני אתייחס לשני נושאים: להפגנות הרכובות ולמרחק בתפילה, הפגנה.

יעקב אשר: האם מרחק סביר או מרחק ניכר.

שי סומך: הנושאים עלו בפני היועץ המשפטי לממשלה.

שי סומך: הוא חושב שמדובר במרחק סביר, לא במרחק ניכר.

שי סומך: כרגע אי אפשר לנקוב במרחק מסוים.

שי סומך: בנושא ההפגנות הרכובות – לקראת הארכה הבאה של ההגבלות בתחום ההפגנות, ככל שתהיה, הנושא ייבחן.

שי סומך: לקראת הבחינה הזאת ביקשנו חוות דעת כתובות ממשרד הבריאות, מהמשרד לביטחון פנים וממשטרת ישראל.

אלי אבידר: במסגרת שבעת הימים האלה?

אלי אבידר: אתה מדבר על הארכה שתתקיים במסגרת שבעת הימים הקרובים?

שי סומך: הארכה תהיה בשביעי באוקטובר, ככל שתהיה.

אלי אבידר: ואז אתם מבקשים ממשרד הבריאות שייתן לכם הערכה בריאותית, כלומר אם יש אפשרויות הדבקה?

שי סומך: הם יכתבו מה שהם רוצים.

שי סומך: הם יצטרכו לבסס את ההגבלה הזאת.

שי סומך: כל מה שאמרתי זה שתהיה בחינה משפטית של הנושא הזה ושביקשנו חוות דעת מגורמי המקצוע.

יעקב אשר: לגבי?

שי סומך: לגבי הנושא של ההפגנות הרכובות וההצדקות לכך.

אלי אבידר: מי חוץ ממשרד הבריאות?

שי סומך: המשרד לביטחון הפנים ומשטרת ישראל.

גור בליי: שני דברים לגבי שתי הנקודות האלו.

גור בליי: אחת לגבי הנושא של המרחק הסביר.

גור בליי: חשוב שההנחיות יעשו קונקרטיזציה מעבר לזה.

גור בליי: זו הכוונה?

שי סומך: זו הכוונה.

גור בליי: שהן יפרטו יותר בשביל שתהיה הנחיה לשוטר בשטח.

קארין אלהרר: מה יהיה היום בערב?

גור בליי: בהקשר של תפילות ושל הפגנות, מתי אתה חושב שיהיה הנוהל הזה?

גור בליי: זה משהו שהוא חי עכשיו.

גור בליי: אנחנו מדברים על הנחיות שיהיו תקפות בשבוע הקרוב.

שי סומך: את התשובה הזאת צריכה לתת גבי.

שי סומך: אני יכול לברר.

גור בליי: לבי הנושא של ההפגנות הרכובות, גם לאור הנושא של פגיעה בזכויות וגם לאור מה שכתוב בחוק הסמכויות, הנושא חייב להיבחן בהיבט של מידתיות.

גור בליי: אם אתם יכולים לאפשר את הדבר הזה בלי פגיעה בתכלית של הדבר הזה, אתם מצווים ללכת בכיוון הזה.

גור בליי: כבר עכשיו היה צריך לעשות את זה, אבל בוודאי בהארכה הבאה אתם לא יכולים להגביל את זה - -

שי סומך: אנחנו מודעים להוראות החוק.

גדעון סער: לא ראיתי את המידתיות אצל היועץ המשפטי לגבי מקומות העבודה כמו לגבי ההפגנות הרכובות.

גור בליי: לגבי מקומות העבודה העמדה שלי הייתה - -

גדעון סער: אז היה להיפך, שמתם אותנו במיטת סדום.

גור בליי: זה לא אני שמתי, זה החוק שם.

גדעון סער: אנחנו מבינים את הכל.

יואב סגלוביץ': אני העליתי את הנושא הזה ביום חמישי.

יואב סגלוביץ': אנחנו נמצאים היום ביום רביעי שלאחריו.

יואב סגלוביץ': אם משרד המשפטים רוצה לבחון את זה, שיבחן את זה כמה שיותר מהר, אין סיבה לחכות לשבעת הימים האלה.

יואב סגלוביץ': אפשר לקצוב את התקנות האלו בפחות משבעה ימים, לפחות בקטע הזה.

יואב סגלוביץ': לבוא ולהגיד בזכויות יסוד מן הסוג הזה: "בואו תדברו איתנו עוד שבעה ימים", נראה לי לא מידתי, לא עומד בשום מבחן של סבירות, בוודאי בתקנות כאלו.

יואב סגלוביץ': אני חושב שזה לא נכון.

אוסאמה סעדי: כל העניין הזה של מבחני סבירות ומידתיות לא מתקיים כאן – לא בחוק ולא בתקנות.

אוסאמה סעדי: בסופו של דבר יבוא בג"ץ ויבטל את זה, ואז יהיה עליהום על הבג"ץ.

אוסאמה סעדי: אנחנו כבר כמה שעות פה מנסים לעשות, מנסים לעדן את זה קצת, להכניס מימדים של מידתיות וסבירות, אבל אטימות מוחלטת.

יעקב אשר: אפרת, לגבי התחום שלך, שזה עבודה.

אפרת פרוקצ'יה: לגבי התחום של העבודה הצגנו את התקנות.

יעקב אשר: אני מזכיר את הנקודה של 10 עובדים, חמישה עובדים.

אפרת פרוקצ'יה: כרגע התקנות הן כאלה שלא ניתן לאפשר שהות של 10 עובדים.

אפרת פרוקצ'יה: יצרנו את החריגים למקרים אקוטיים, אבל זה החריג לכלל, זה לא הכלל, שנכנסים בסעיפים שמנינו מקודם, במיוחד בתקנה 3(א)(9).

אפרת פרוקצ'יה: ככל שהוועדה תחליט או תבקש אנחנו נעלה שוב לממשלה.

אפרת פרוקצ'יה: כרגע אין יוזמה על השולחן לעשות תיקון.

גדעון סער: כמו שאתה זוכר, אדוני היושב-ראש, אני לא תמכתי בחוק הקורונה הגדול.

גדעון סער: אותו סעיף שאותו אנחנו יכולים לאשר או לדחות, בלי גמישות לשנות את הנוסח בשום דבר, מיועד להפוך את הוועדה לחותמת גומי.

גדעון סער: אנחנו מבינים את מצב החירום, אנחנו רוצים לקבל את ההגבלות שצריך לקבל אותן, אבל אני חושב שוועדת החוקה, שיכולה ליזום הצעות חוק בקריאה ראשונה ולהעלות אותן למליאה, צריכה ליזום את שינוי אותו סעיף.

גדעון סער: בכל התקנות האלו עלה דבר אחד שכולם הסכימו עליו, שזה נושא הספורט.

גדעון סער: הממשלה כבר החריגה את הקבוצות שמופיעות בתחרויות בינלאומיות.

גדעון סער: אנחנו חושבים שצריך להחריג עוד.

גדעון סער: מדובר בכמה מאות אנשים.

גדעון סער: ישימו אותנו בפינה כדי שאנחנו לא נשנה פסיק?

גדעון סער: אני חושב שהוועדה חייבת לשנות את המציאות הזאת.

גדעון סער: האם אנחנו יכולים להאריך?

גדעון סער: הגבלת הפעילות היא עד 14 לחודש.

יעקב אשר: להגדיל, לא להאריך.

גדעון סער: האם אנחנו יכולים סעיף מסוים לקבוע שיהיה פחות, בלי שהממשלה תשקול את עמדתה?

גור בליי: כן.

איתן גינזבורג: עשינו את זה.

יעקב אשר: שקלתי בסעיף של העבודה, בסעיף שהעלתה פה חברת הכנסת שקד ואחרים שהצטרפו אליה, להקדים את זה לחמישי לחודש.

גדעון סער: את הכל, או סעיף מסוים?

יעקב אשר: את החלק הזה של העסקה.

אפרת פרוקצ'יה: היה סעיף שהיה קיים, וזה הסעיף שאומר שמעסיק הוא רק מי שיש לו לפחות 10 עובדים.

אפרת פרוקצ'יה: את הסעיף הזה מחקנו לצורך הוראת השעה.

אפרת פרוקצ'יה: היושב-ראש מדבר על אישור הסעיף הזה.

גדעון סער: הוספה של הסעיף.

אפרת פרוקצ'יה: זו בעצם החזרה.

יעקב אשר: אני יכול לעשות החזרה של מה שנמחק?

גור בליי: אתה יכול לא לאשר את המחיקה.

יעקב אשר: לאשר לארבעה-חמישה ימים.

יעקב אשר: זה נושא שאני חושב שיכול לתת פתרון גדול להרבה מאוד בעלי עסקים קטנים ובינוניים, זה יכול לתת טיפה מרווח נשימה.

יעקב אשר: מאחר ואנחנו מדברים על שבוע שלם של חג והממשלה צריכה להיות בכל מקרה עד ה-10 בחודש - -

אפרת פרוקצ'יה: 10 בחודש יוצא יום ראשון הבא.

גור בליי: ה-10 זה שבת הבאה, זה שמחת תורה.

יעקב אשר: זה אומר שאין רבותא גדולה בכך שהממשלה תדון בזה שלושה-ארבעה ימים קודם.

יעקב אשר: בכל מקרה היא צריכה לקבל את ההחלטות שלה עוד לפני שבת, עוד לפני ה-10.

יעקב אשר: תאמין לי, ניסיתי, בדקתי, רציתי כבר להקדים.

יעקב אשר: גדעון, אני חושב שאתה מסכים איתי בעניין הזה.

יעקב אשר: אם אני מקדים את זה ל-4 או ל-5 בחודש, זה יוצא יום רביעי או חמישי שלפני שבת חול המועד.

איילת שקד: יעקב, אין בזה באמת טעם מעשי, רק יש בזה איתות לממשלה.

יעקב אשר: אנחנו יכולים לאותת ככה, ואנחנו יכולים לאותת גם בזה שאנחנו - -

גדעון סער: אי אפשר שכל הוועדה תחשוב שסעיף מסוים צריך להשתנות ואז תצביע הפוך.

יעקב אשר: היו דברים מעולם.

יעקב אשר: היו דברים שאמרנו לממשלה: קחו בחשבון שבתקנות הבאות אנחנו לא נסכים, זה לא יהיה.

יעקב אשר: הרבה דברים השתנו ככה.

יעקב אשר: יכולתי לבנות יופי של קריירה עם כל מיני החלטות פופוליסטיות וטובות.

גדעון סער: אנחנו לא שם.

גדעון סער: גם אתה לא שם.

יעקב אשר: גם אתה לא שם.

יעקב אשר: לא התכוונתי לאף אחד שנמצא פה.

יעקב אשר: אני חושב שהלחץ הזה והשעות שאנחנו יושבים פה - -

גדעון סער: מה לחץ?

גדעון סער: הם אמרו לנו על הכל "נייט".

מיקי לוי: זה לחץ עקר.

יעקב אשר: אני לא יודע אם עקר.

יעקב אשר: עקר שיש לו כבר 15 או 20 תיקונים שעשינו פה, הוא לא עקר.

מיקי לוי: לא, עכשיו, ברגע זה.

יעקב אשר: אתה רואה עכשיו, אני רואה את סוף המשחק.

יעקב אשר: אני מציע לעשות 10 דקות הפסקה, לאחר מכן הצבעות.

גור בליי: הנושא של מקומות עבודה עם מעט עובדים זה דבר שעלה בצורה משמעותית מצד הוועדה.

גור בליי: מצד שני, כמו שקודם הסברנו, הוועדה יכולה להחליט, ואז יכול להיות שהדבר הזה ישפיע על מצב חירום מיוחד.

גור בליי: השאלה אם אי אפשר בכל זאת, בסבב הבא של התקנות, לעשות איזו שהיא קונקרטיזציה יותר ברורה של הגעתו ההכרחית להמשך הפעילות התפקודית של מקום העבודה, לדבר על איזה גרעין של עובדים.

איילת שקד: עדיף שלא.

איילת שקד: עדיף שזה יהיה כמה שיותר מהימן.

יעקב אשר: אנחנו אותתנו את זה.

יעקב אשר: אני לא מתכוון להפסיק לאותת בדברים האלה שדיברנו עליהם, גם בנושא הזה שהעליתם של האימונים, גם בדברים האחרים.

יעקב אשר: אני לא יכול להתעלם מסוג החלטה שכביכול אומרים "לא" על הכל.

יעקב אשר: אנחנו בתחילת הסגר.

יעקב אשר: אנחנו גם בערב חג, שאני חושב שחלק גדול מהדברים הם לא משמעותיים כרגע.

יעקב אשר: אנחנו אמורים להיפגש פה בכל מקרה מיד אחרי החג.

יעקב אשר: הממשלה אמורה להחליט ולקבל את ההחלטות.

יעקב אשר: אנחנו בשבוע הראשון של התהליך הזה, לכן אני אומר שצריך שיקול דעת.

יעקב אשר: אני מורה על הפסקה.

יעקב אשר: 20:12 הצבעות.

יעקב אשר: חברים, אני רוצה להתחיל את ההצבעות.

יעקב אשר: שוחחתי מקודם, לבקשת חברים, עם שר הבריאות לגבי הנושא של הליגות, של הספורטאים.

יעקב אשר: הוא קיים התייעצות עם שר הספורט.

יעקב אשר: מה שנאמר לי זה שברגע שתהיה האפשרות הראשונה להקלות, זה יהיה אחד הדברים הראשונים.

יעקב אשר: אני מבין שהשבוע הם ידברו על העניין הזה.

יעקב אשר: זו הייתה בקשה של חברים מכל המפלגות.

יעקב אשר: אני מבין שהנושא הזה, ברגע שיהיה אפשרי לחשוב על טיפה הקלות, יהיה אחד מהדברים הראשונים.

יעקב אשר: אולי הוא יהיה צר יותר, אולי ממוקד יותר, אולי בליגות כאלו או אחרות.

אלי אבידר: למה אתה צריך את ההסכמה של שר הבריאות אם אנחנו מחליטים אחרת?

יעקב אשר: ביקשתי משר הבריאות.

יעקב אשר: לא באתי לבקש את הסכמתו, ביקשתי ממנו, בשם החברים, בשמי כיושב-ראש הוועדה, וזו התשובה שנאמרה לי.

קארין אלהרר: למה יש ועדה?

קארין אלהרר: מה זה, טובה לחברים?

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, גם אני דיברתי עם שר הבריאות.

גדעון סער: אני לא יכול להגיד שהגענו לאותה דעה.

גדעון סער: אני באותה דעה שביטאתי כאן במהלך הישיבה.

גדעון סער: יחד עם זאת, שר הבריאות אמר בצורה הברורה ביותר שברגע שיהיו הקלות כלשהן הנושא הזה שדיברנו עליו, של האימונים בליגות הכדורסל והכדורגל, יהיה בין הדברים הראשונים בדיון להקלות.

גדעון סער: כשזה המצב, וכאשר אנחנו לכודים בטכניקה שעליה דיברנו היום, דהיינו שדחיית התקנות המשמעות שלה היא פרימת כל סוגיית ההתקהלויות, אני חושב שאנחנו צריכים להעביר את התקנות, לתת את הגיבוי במאבק בקורונה, ולעמוד על זה לקראת סוף הסגר.

גדעון סער: הרי בסופו של דבר הנושא הזה יחזור לוועדה.

גדעון סער: לקראת הסיבוב הבא דינו יהיה שונה, לפחות מבחינתי.

גדעון סער: אני מתייחס לזה, על רקע ההיכרות שלי עם שר הבריאות למילה שלו, בצורה הרצינית ביותר.

יעקב אשר: אנחנו מעלים שלושה קובצי תקנות: תיקון תקנות הגבלות במרחב הציבורי והגבלת פעילות, ושני קובצי תקנות לתיקון הגבלת מקומות עבודה.

יעקב אשר: אנחנו בתהליך חדש מבחינתי.

יעקב אשר: כמו שאמרתי מקודם, הרבה ילדים טובים יצאו מהלחץ שלנו מול משרדי הממשלה.

יעקב אשר: עשינו את זה באחריות, לא תקענו ברקס לכל המדינה, לא הוצאנו תחום אחד או שניים וכל השאר שיקפצו.

יעקב אשר: אני הולך בדרך שלי.

יעקב אשר: אמנם היא דרך טיפה יותר ארוכה, אבל בסוף היא קצרה.

יעקב אשר: גם בהצבעה היא תהיה קצרה.

יעקב אשר: גור, תגיד על מה אנחנו מצביעים.

גור בליי: אני אקריא כל אחד מהקבצים.

גור בליי: לגבי הגבלת השהייה במרחב הציבורי והגבלת הפעילות יש את תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת השהייה במרחב הציבורי והגבלת פעילות) (תיקון מס' 1), התשפ"א-2020, שהגיע לוועדה ב-24 בספטמבר.

יעקב אשר: מי בעד, מי נגד?

יעקב אשר: בעד – 9

יעקב אשר: נמנעים – אין

יעקב אשר: התקנות אושרו.

גור בליי: יש את תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת שהייה במרחב הציבורי והגבלת פעילות) (תיקון מס' 2), התשפ"א-2020, שהגיעו לוועדה ב-25 בספטמבר 2020.

יעקב אשר: מי בעד, מי נגד?

יעקב אשר: בעד – 9

יעקב אשר: נמנעים – אין

יעקב אשר: התקנות אושרו.

גור בליי: עכשיו עולה להצבעה הקובץ השלישי, זה שהגיע בלילה.

גור בליי: הוועדה מצביעה עליו בתוך ה-24 שעות, עוד לפני שהוא נכנס לתוקף.

גור בליי: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת שהייה במרחב הציבורי והגבלת פעילות) (תיקון מס' 3), התשפ"א-2020, שהגיע לוועדה בלילה, לקראת חצות אתמול.

יעקב אשר: מי בעד, מי נגד?

יעקב אשר: אושר.

גור בליי: עכשיו אנחנו עוברים לשני הקבצים לתיקון התקנות של הגבלת פעילות מקומות עבודה.

גור בליי: קודם כל, תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות במקומות עבודה) (תיקון מס' 4), התשפ"א-2020, שהגיע לוועדה ב-17 בספטמבר.

גדעון סער: מה עם ההצעה שלך בנושא של פחות מ-10, מה קורה עם זה?

גור בליי: זה התיקון הבא.

יעקב אשר: דיברנו על זה שאנחנו יכולים להקדים את זה, להקדים כאילו שהפג תוקף יהיה ביום שלישי או ביום רביעי של התקנות, אבל אז אנחנו לא מרוויחים מזה כלום.

יעקב אשר: הממשלה בכל מקרה עד ערב החג, שזה יום חמישי, צריכה לקבל את ההחלטות.

יעקב אשר: אנחנו נחכה ל-10 באוקטובר.

יעקב אשר: אני מבקש מהממשלה ללכת להצעה, שהיא צמצום של ההצעה הראשונה, של עד חמישה עובדים.

יעקב אשר: מדובר בהחלטה רוחבית, חכמה, ממוקדת וזעירה.

יעקב אשר: אני מצפה, ואתם תשמעו אותי במשך השבוע בטלפונים, לראות שבאמת יושבים ומנסים למצוא איזה שהוא איזון, בלי להפיל את כל הקונסטרוקציה כולה.

מיקי לוי: מה עוד שמתוך החמישה בטח אחד כבר היה חולה והבריא.

יעקב אשר: אני מבקש אחרי החג תכנית מתווה לאותם אלה שחלו והבריאו.

יעקב אשר: אפשר להחזיר אותם.

ניצן הורוביץ: יש רבע מיליון כאלה.

יעקב אשר: זה מה שאני אומר.

יעקב אשר: אפשר להחזיר אותם לעבודה, לתת לפחות משהו.

יעקב אשר: אם יש בעיה טכנולוגית, תמצאו.

יעקב אשר: קיבלתי 10 הצעות טכנולוגיות איך אפשר לעשות.

יעקב אשר: זו מדינת סייבר.

יעקב אשר: לא יודעים לעשות צמיד או איזה כרטיס מגנטי לזיהוי כדי שהבן אדם לא יוכל לרמות שהוא היה חולה קורונה?

מיקי לוי: טביעת אצבע.

יעקב אשר: לא טביעת אצבע.

יעקב אשר: אל תשכח שלכל שוטר במסוף יכול להופיע שהאדם היה חולה קורונה.

גור בליי: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות במקומות עבודה) (תיקון מס' 4), התשפ"א-2020, שהגיע ב-17 בספטמבר.

גור בליי: אלו לא התקנות שעשו את הסגירה.

יעקב אשר: אלו לא התקנות של הסגר המוחלט.

גור בליי: זה הסגר חצי דרך.

יעקב אשר: מי בעד, מי נגד?

יעקב אשר: בעד – 9

יעקב אשר: נמנעים – אין

אוסאמה סעדי: ברגע זה 300,000 עובדים יצאו לחל"ת.

יעקב אשר: התקנות אושרו.

גור בליי: הקובץ האחרון, שזה התקנות המגבילות יותר של מקומות העבודה שהתקבלו לפני שבוע, הגיעו ב-25 בספטמבר.

גור בליי: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות במקומות עבודה) (תיקון), התשפ"א-2020.

יעקב אשר: מי בעד התקנות, מי נגד?

יעקב אשר: בעד – 8

יעקב אשר: נמנעים – 1 אושר.

יעקב אשר: התקנות אושרו.

יעקב אשר: חברים, שיהיה לכולנו חג שמח ובשורות טובות.