ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 16, 2020-09-22 09:00

עינב קאבלה: בוקר טוב לכולם.

עינב קאבלה: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה.

עינב קאבלה: היום יום שלישי ד' בתשרי, 22 בספטמבר 2020.

עינב קאבלה: על סדר היום הצעת חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים (תיקון) (פנייה באמצעי קשר שאינו דיגיטלי), התש"ף-2020, הצעתם של חברי הכנסת מיכאל מלכיאלי ומשה אבוטבול.

עינב קאבלה: אני מבקשת להתנצל על העיכוב בפתיחת הישיבה מטעמים שונים, בין היתר תקלה שהייתה בזום.

עינב קאבלה: ניצלנו את הזמן כדי לנסות ולהתקדם בניסוחים לטובת הצעת החוק והניסיון שלנו להעביר אותו כאן בקריאה השנייה והשלישית.

עינב קאבלה: נפתח בשנה טובה ומבורכת לכל מי שאתנו כאן ולכל מי שאתנו בזום.

עינב קאבלה: נפתח עם היועצת המשפטית לוועדה שתקריא את הנוסח.

עינב קאבלה: יש לנו תיקונים תוך כדי תנועה שנדון בהם פה ונתקדם.

עינב קאבלה: חשוב לי להגיד בפתח הדיון שאנחנו בתקופה לא פשוטה וצריך להיזהר מאוד, אלא אם מישהו מדבר, אני מבקשת להישאר עם מסיכה על הפנים.

עינב קאבלה: תודה על שיתוף הפעולה

משה אבוטבול: אני מאוד מודה לך שכבר לפני מספר ימים אמרת שתביאי את זה לכאן כדי לסיים את המלאכה.

משה אבוטבול: אני מקווה שזה יצליח כי אנחנו, כשמנו כן אנו, נציגי ציבור.

משה אבוטבול: חלקנו בא ממקום כזה, חלקנו ממקום אחר חלקנו בא מדלת העם, אנשים שבאמת מצפים לחוקים מהסוג הזה שיעזרו להם, אחרי שלא הדביקו את הטכנולוגיה שקיימת.

משה אבוטבול: לכן אני חושב שזה אחד החוקים המוצדקים ביותר שקיימים ובעזרת השם נוכל להעביר את זה.

משה אבוטבול: אני רוצה לברך את ידידי היוזם היקר הרב מלכיאלי וזו שוב הוכחה למה שאנחנו מתעסקים כי תמיד באים אלינו בטענות שהנציגים החרדים עסוקים כל היום בבתי כנסת ובמקוואות.

מיכאל מלכיאלי: גמזו מתעסק כל הזמן בבתי כנסת לא אנחנו

משה אבוטבול: לכן אני אומר ואמרתי גם מעל בימת הכנסת בחוק שידידי מלכיאלי הביא בנושא של חברות הביטוח, שאנשים לא יודעים אבל רבבות ניצלו ממוות בתאונות בזכות חגורת הבטיחות ומי שהביא את החוק לחגירת חגורת בטיחות הלא הוא חבר הכנסת המנוח אברהם יהודה אברמוביץ שהיה מסיעת אגודת ישראל.

משה אבוטבול: רואים שאנחנו באמת רוצים לעשות מאמץ להיות בהוויה החברתית, לכן חשוב מאוד שכולנו נהיה שותפים לנושא ולהתגבר על מכשולים שיהיו כי בסופו של יום יש צדק.

משה אבוטבול: אם יש חריקות קטנות כאלה ואחרות זה לא אמור למנוע את הרעיון הטוב והיפה הזה מלצאת לפועל, תודה רבה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אתחיל בהקראה: "חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים (תיקון), התש"ף–2020.

נירה לאמעי רכלבסקי: תיקון סעיף 2 בחוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים, התשע"ח-2018 (להלן - החוק העיקרי), בסעיף 2 1.

נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיף קטן (א), במקום הסיפה החל במילים "על אף האמור" יבוא: "על אף האמור, גוף ציבורי המאפשר לפנות אליו בעניין מסוים באמצעות פקסימיליה, יהיה חייב לאפשר פנייה אליו באותו עניין גם באמצעי קשר דיגיטלי.

נירה לאמעי רכלבסקי: " 2.

נירה לאמעי רכלבסקי: אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ג) אפשר גוף ציבורי פנייה אליו באמצעות דואר אלקטרוני או באמצעי קשר דיגיטלי אחר שתכלית השימוש בו לאותה פנייה זהה לפנייה בדואר אלקטרוני, יאפשר את הפנייה גם באמצעות פקסימיליה.

נירה לאמעי רכלבסקי: " זה הצד השני של ההיגד הראשון שאומר שבכל מקום שיש פניה בדואר אלקטרוני או פניה מקבילה לה כמו שהעלינו, באמצעות אתר אינטרנט, צור קשר וכדומה, יהיה חייב לאפשר את הפניה הזאת גם באמצעות פקסימיליה.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה הלב של התיקון שהתבקש.

עינב קאבלה: אני מציעה שנפתח את זה.

עינב קאבלה: עדי ממשרד המשפטים.

עדי שיינבך: עדי שיינבך, ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.

עדי שיינבך: אני אבקש להביא לידי ביטוי את עמדת המשרד, הלכנו לבדוק מה המשמעות לגבינו, העמדה שאביא עכשיו לידי ביטוי, היא גם על דעת הנהלת המשרד כמובן, הייעוץ המשפטי שלו והגורמים המקצועיים במשרד המשפטים.

עדי שיינבך: האופן בו משרד המשפטים מפרש את הסעיף הזה הוא שרק מקום שבו באמת יש שימוש במייל ניתן יהיה לאפשר שימוש בפקס.

עדי שיינבך: פרשנות מרחיבה יותר, חשוב להדגיש שהסעיף לעמדתנו הוא סעיף לא מספיק ברור מבחינת הפרשנות שלו ולכן אני מדגישה את זה.

עדי שיינבך: פרשנות מרחיבה יותר, לפיה בעצם עוד אפיקי פניה באמצעי קשר דיגיטאליים יחייבו מתן שירות פניה בפקס היא אפשרות בלתי סבירה וגם עלולות להיות לה משמעויות כלכליות אדירות.

עדי שיינבך: לכן נבקש להבהיר שמבחינתנו האופן הנכון ליישם את הסעיף הזה הוא אך ורק - - - במקום שבו מאפשרים לפנות במייל.

עינב קאבלה: אפשרות אחרת היא להותיר את הפקס גם בדואר אלקטרוני וגם במקרים נוספים שעלו פה כצורך ולמצוא לזה את הניסוח המתאים.

עינב קאבלה: אני לא חושבת שנכון להסתייג לחלוטין מהאפשרות של מציאת מקרה אחר שמצריך העמדת פקס.

מיכאל מלכיאלי: באיזה מקרה תהיינה עלויות כלכליות כבדות?

עדי שיינבך: אני אתייחס לשתי ההערות ברשותכם.

עדי שיינבך: אנחנו במשרד לא הצלחנו לייצר ולא מבינים פרשנות אחרת לסעיף, איזה אמצעי קשר אלקטרוני אחר קיים שהוא שווה ערך טכנולוגית לדואר אלקטרוני?

עדי שיינבך: למשל צור קשר, צור קשר שאנחנו מכירים במשרד שלנו, הטפסים שאנחנו עובדים אתם אינם שווי ערך למייל מבחינה טכנולוגית מאחר ואלה טפסים שמצריכים הזדהות מסוימת, שדות חובה מסוימים, תיקוף שהמערכת עושה לכל מיני נתונים שמוקלדים.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא מקביל למייל.

נירה לאמעי רכלבסקי: לכן לא כתבנו כאן "צור קשר".

נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא עונה על הסעיף.

עינב קאבלה: עלתה אפשרות של "צור קשר" ואמרו שזו אופציה פחות טובה.

נירה לאמעי רכלבסקי: מה שאת אומרת לא עונה על הסעיף הזה כי תכלית השימוש בזה לא זהה לפניה בדואר אלקטרוני.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו מדברים על: "שלום, שמי כך וכך, זה הטלפון שלי ואני רוצה לדעת איך פונים אליכם בעניין זה וזה".

נירה לאמעי רכלבסקי: פניה רגילה שאתה יכול לשלוח בדואר אלקטרוני.

נירה לאמעי רכלבסקי: בגוף ציבורי שאין כתובת דואר אלא אומרים רק "צור קשר" אנחנו רוצים שפניה כזו הוא יוכל לעשות גם בפקס.

עדי שיינבך: התייחסתי ל"צור קשר" מאחר שחבר הכנסת שאל ספציפית על אופן הפנייה הזה.

עדי שיינבך: כמובן שאני מסכימה עם הפרשנות שהזכרת עכשיו.

עדי שיינבך: חשוב לי להדגיש, מאחר שהסעיף מנוסח כרגע בצורה שמעוררת פרשנויות ואנחנו במשרד לא מכירים אמצעי קשר דיגיטלי שאנחנו עובדים אתו או לפחות עד עכשיו לא הכרנו.

עינב קאבלה: אני מבינה שיש כאלה, תכף נשמע.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה בדיוק העניין בחוק הזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: המקום לפרשנות חייב להינתן מכיוון שהחוק הזה מוחל על מאות גופים.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו מצפים שלרשות בכל זאת תהיה שיקול דעת והיא תפעיל אותו באופן סביר להבין שהמחוקק אומר לה אנחנו לא רוצים שאנשים יישארו חסרי מענה אם אין להם אפשרות לפנות בצורה דיגיטלית.

נירה לאמעי רכלבסקי: בדברים הבסיסיים.

נירה לאמעי רכלבסקי: נתתי דוגמה שחשוב להזכיר, למשל דיווח על מפגע.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכנסתי לאתר של רשות מקומית בה ההורים שלי גרים וראיתי ששם בדיווח על מפגע אין כתובת מייל.

נירה לאמעי רכלבסקי: יש מעין רובריקות למלא את השם, הכתובת ולומר מה המפגע.

נירה לאמעי רכלבסקי: אם רוצים, אפשר גם להעלות תמונה, זה הכול.

עינב קאבלה: אבל אדם חרדי בלי מחשב לא יוכל לפנות.

נירה לאמעי רכלבסקי: אם רצית להתקשר עכשיו ולהיות על הקו שעה, יש אפשרות לפנות במייל או מתוך האתר הזה, זו פניה לגמרי כמו במייל.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מניחה שפניה סבירה של אדם צריכה לכלול את השם שלו, שואלים שם מה השם.

נירה לאמעי רכלבסקי: יכול להיות שאדם שישלח בפקס בלי הפרטים האלה, יהיה קשה לטפל בפניה שלו.

נירה לאמעי רכלבסקי: אבל עדיין צריך לאפשר לאזרח הסביר שהוא לא בעל אוריינות דיגיטלית גבוהה, לפנות בפקס בעניין הזה.

משה אבוטבול: אוסיף מילה ברשותך, כל הנושא הזה פותח מעגלים נוספים.

משה אבוטבול: מאז שדנו בזה בוועדה הקודמת קבלתי פניה של אנשים בנושא אחר, יכול להיות שזה יבוא לפתחנו בהצעת חוק כזו או אחרת של למה אדם שרוצה למשל להישפט על דוח חניה או על דברים מהסוג הזה, צריך לעשות את זה בצורות מאוד מסורבלות, למה הוא לא יכול לשלוח המייל ישירות שהוא רוצה להישפט.

עינב קאבלה: זו כבר סוגיה אחרת שהיא לא פה.

עינב קאבלה: זה לגבי שירותים.

משה אבוטבול: אני רק אומר שלפעמים זה בא הפוך.

משה אבוטבול: רוצים את הקדמה ולא אחורה.

עינב קאבלה: החוק הזה הוא קדמה.

עינב קאבלה: זה שאנחנו מתקנים ומוסיפים, הוא עדיין צופה ורוצה קדמה.

עינב קאבלה: אם אנחנו אומרים כאן שאנשים שאין להם עדיין את הכלים הדיגיטליים יכולים גם לשלוח בפקס זה לא אומר שאנחנו עוצרים את הקדמה, להפך.

עינב קאבלה: אנחנו עושים את זה בוועדה בהקשרים אחרים, כמה שיותר אפשרויות דיגיטליות יהיו קיימות לציבור כי זה חוסך עלויות, חוסך זמן, חוסך סכנת הידבקות בימינו ועוד דברים.

עדי שיינבך: האם אפשר להשלים את התשובה למה שהיועצת המשפטית העלתה.

עינב קאבלה: רק קחי בחשבון שאנחנו נצטרך לייצר פה פתרון.

עינב קאבלה: אם תרצו לחדד את הנוסח בצורה מסוימת, זה בסדר.

עינב קאבלה: אבל לא נעצום את העיניים ונדמיין.

משה אבוטבול: לגבי הנושא של ההידבקות אני לא מתחייב, כי לפני שבוע מישהו התקשר אלי וכשדיברתי אתו שאל אם שמתי אלכוג'ל לפני שחייגתי אליו?

מיכאל מלכיאלי: לא ענית לי באיזה מקרה זה אמור לעלות הרבה כסף?

עדי שיינבך: אני אתייחס לזה.

עדי שיינבך: אנחנו מבינים את הערך ומסכימים לערך המשמעותי הגדול אבל אנחנו רוצים לעשות הפרדה בין המהות לבין הטכנולוגיה.

עדי שיינבך: בסוף זה חוק שמתייחס הרבה לטכנולוגיה.

עדי שיינבך: מה שהסעיף הזה ניסה לייצר, זה מה שעלה בדיונים בוועדה, זו אבחנה טכנולוגית לגבי אמצעי קשר דיגיטליים שדורשים הזדהות או דורשים מאפיינים אחרים מורכבים יותר ודורשים את זה מאחר ומדובר בפניות מסוג מסוים או מדובר בשיקולים מערכתיים של הגופים הציבוריים השונים, לבין פניות שאינן מצריכות הזדהות או שדות חובה מסוימים או מילוי פרטים ספציפיים שזה ממש שווה ערך למייל.

עדי שיינבך: גם בדוגמה שהיועצת המשפטית הביאה וגם בדוגמה הזו, הטכנולוגיה אינה שוות ערך למייל.

עדי שיינבך: מאחר ומדובר בטופס מקוון שיש בו שדות חובה מסוימים שמקלים על הרשות המקומית לעשות תיקופים, בדיקות או פילוחים של הפונים אליה, זה לא מתנהג כמו מייל.

עדי שיינבך: אם רוצים להרחיב, אנחנו כעמדה המקצועית של המשרד, לא המשפטית כרגע, אנחנו כמשרד סבורים שזו הרבה שעלולות להיות לה משמעויות תקציביות קצת יותר גדולות.

מיכאל מלכיאלי: איפה?

עדי שיינבך: אני כבר אתייחס לזה.

עדי שיינבך: אבל אם מעוניינים להרחיב זה צריך לבוא לידי ביטוי, כי כיום הנוסח הוא לא ברור.

עדי שיינבך: לא מבהיר באופן חד משמעי את החיבור הזה שבשיח פה מנסים לייצר בין המהות לבין הטכנולוגיה.

עדי שיינבך: בהמשך לשאלתו של חבר הכנסת מלכיאלי, יש כל מיני סוגים של טפסים מקוונים שמצריכים הזדהות מסוגים שונים.

עינב קאבלה: לא על זה אנחנו מדברים.

עדי שיינבך: מאחר והנוסח נתון לפרשנות והוא לא חד משמעי, הוא עלול לעורר כל מיני פרשנויות ולכן היה לנו חשוב להבהיר כמשרד את העמדה, כך אנחנו מבינים את החוק וכך אנחנו מתכוונים ליישם אותו.

עדי שיינבך: אנחנו לא מכירים אמצעי פניה אחרים, לפחות ממה שנתקלתי עד לפתיחת הדיון פה, לא מכירים אמצעי פניה אחרים במשרד שהם שווי ערך למייל ושלכן נכון יהיה להותיר אפשרות פניה בפקס.

עדי שיינבך: לכן אנחנו כמשרד מבינים ומתכוונים ליישם את הסעיף כך שרק במקרים שבהם אנחנו מאפשרים פניה במייל, רק שם נאפשר גם פניה בפקס.

מיכאל מלכיאלי: איפה העלויות?

עינב קאבלה: אני רוצה בבקשה את ההתייחסות של עורכת הדין יערה בן שחר תיק, היועצת המשפטית של רשות התקשוב הממשלתי.

עינב קאבלה: דברנו על הסעיף הזה יחד אתכם לפני כשבועיים.

עינב קאבלה: אני אומרת בכנות, קצת מפתיע אותי שעכשיו נזכרתם שיש עם זה בעיה אחרי שישבנו על זה ביחד.

עינב קאבלה: נשמע את ההתייחסות של יערה כי אני חושבת שהסכמתם שיש מקרים שהם לא דואר אלקטרוני ובכל זאת הם דומים לדואר אלקטרוני ולכן יש מקום לאפשר גם שם פקס.

שחר תיק: בוקר טוב ושנה טובה לכולם.

שחר תיק: אני מתנצלת שמסיבות אישיות אני לא יכולה להגיע פיזית לוועדה, אבל הבריאות מעל הכול.

שחר תיק: לגבי הנושא הזה, אני מתחברת לדברים של יושבת-ראש הוועדה, הרציונל מלכתחילה היה שיש לנו מחנה משותף מאוד ברור, קורלציה ברורה בין פקס למייל.

שחר תיק: אז העלתה היועצת המשפטית של הוועדה את הנושא שיכול להיות שיש דלתא מסוימת שלא היה לנו ברור עד כמה היא משמעותית או לא משמעותית אבל שכנראה יש דלתא מסוימת גם של אמצעי קשר דיגיטליים אחרים, שייתכן והם מתפקדים לגבי פניה מסוימת בדיוק כמו התפקוד של המייל, כשהמיקוד הוא המיקוד ביכולת הטכנולוגית של אמצעי הקשר הדיגיטלי ולא במהות הפניה.

שחר תיק: על הבסיס הזה ניסינו להבקיע ולפצח ניסוח שיבהיר שאנחנו מתייחסים לאותו סגמנט מאוד מסוים של אמצעי קשר דיגיטליים שמתפקדים לעניין פניה מסוימת כמו מייל.

שחר תיק: כשישבנו וחשבנו לכולם היה ברור ולהבנתי היינו באותו מקום לגבי ההבנה של הדברים.

שחר תיק: מה שהטריד אותי, בהמשך לשיחות שהיו גם אתמול ולרג'קטים שהתקבלו, בעיקר מגורמים ממשרד המשפטים, אבל לא רק, גם ממשרד הכלכלה הגיעו הערות והתייחסויות לגבי זה, פן אחד שנוסח הסעיף לא כל כך ברור.

שחר תיק: תוך כדי השיח התחלנו לתהות עד כמה אותה דלתא היא דלתא משמעותית שנכון וחיוני להתייחס אליה בתוך החקיקה.

שחר תיק: בעיני, ככל שהדלתא הזו יותר זניחה, לא בטוח שיש תועלת אמיתית להתייחס לזה בסעיף שאנחנו מבינים שהוא עמום וגם אם נטייב עוד קצת, עדיין תהיה בו עמימות ויכול להיות שהוא ייצר הרבה רעש כשלא בטוח עד כמה התועלת פה משמעותית.

שחר תיק: מה שעמד לנגד עינינו בזמנו זה אותם טפסי צור קשר.

שחר תיק: יש טפסי צור קשר שהם פשוטים, מתפקדים במהות שלהם כמו מייל, כמו הדוגמה שנירה נתנה.

שחר תיק: לא עשינו מיפוי או בדיקת עומק של הדבר, אבל כשזה התחיל לעורר הדים, מבדיקות שעשינו עלה שטופסי הצור קשר הולכים והפכים להיות יותר מתוחכמים.

שחר תיק: לא רק בהיבטים של הזדהות אלא בהיבטים של הבנייה, של הטפסים עצמם.

שחר תיק: החשש וההתלבטות האמיתית היא האם באמת אנחנו מתקנים משהו שהוא משמעותי ושראוי להתייחס אליו בחקיקה, או שאולי ברגע שאנחנו נשארים עם התיקון המקורי, שעבר בקריאה ראשונה, אנחנו מכסים 96% מסך כל המקרים ואת היתר נשמור, כמו שאנחנו מצפים מכל גוף ציבורי בסופו של דבר להתנהל באופן מנהל תקים ואנחנו מצפים ממנו שגם אם הוא חייב לשים עכשיו פקס זה לא אומר שהוא צריך לסגור את יתר הערוצים.

שחר תיק: אם יש לו ערוצים מסורתיים אחרים חשובים וטובים לא פחות ונותנים מענה, אנחנו מצפים שיפעיל את שיקול הדעת ואת הסבירות.

שחר תיק: יכול להיות שעל אותם כמה אחוזים ספורים שלא הצלחנו לתפוס, אז כאן הציפיה שבהתאם לכללי המנהל התקין ובהתאם לסבירות ולהיגיון שגוף ציבורי צריך לפעול בו, שהוא ימשיך להפעיל את זה גם במקרים האלה.

שחר תיק: זו ההתלבטות האמיתית.

שחר תיק: אין פה חזרה, יש הפנמה של הנושא והתעוררות מצד המשרדים, שבאמת מעלה תהייה עד כמה נכון להתאמץ על הדבר הזה ולחוקק כאן סעיף.

עינב קאבלה: אני מרגישה שאנחנו בסוג של דה ז'ה וו של שיחה שהייתה פה בחדר ליד כשיצאנו לעבוד על הנוסחים ודנו בשאלה אם יש צורך או אין צורך והעלינו את האפשרות של צור קשר ואמרתם שלא כדאי צור קשר ואנחנו אז נייצר ניסוח שהוא עדיין מספיק מביא להבנה שמדובר באמצעי אלקטרוני שכמוהו בתכליתו ובאופיו ובמהותו דומה לדואר אלקטרוני.

עינב קאבלה: עכשיו אתם באים פתאום בוקר הדיון ואני לא מבינה את העמדה שלכם.

מיכאל מלכיאלי: איפה הייתם בדיון הקודם?

עינב קאבלה: הם היו פה וחשבו כמונו ואישרו את הנוסח לנירה.

עינב קאבלה: אז אני באמת לא מבינה.

עינב קאבלה: אני מבינה שצריך מעט לדייק יותר בנוסח, אני באה מעולם המשפטים ומבינה את הרצון של משפטנים לעשות עוד ועוד חידוד.

עינב קאבלה: זה בסדר, אני אתכם.

עינב קאבלה: אז תציעו החידוד.

עינב קאבלה: אתם לא יכולים להגיד לי בפתח הדיון שבגלל שזה מכסה בין 90% ל-95% אז נשאיר את האזרחים כך, מה גם שאני לא יודעת אם האחוז הזה יש לו סימוכין, זו השערה.

עינב קאבלה: אני מבינה את החשש לייצר פה משפט שלא ידעו לתרגם אותו.

עינב קאבלה: אבל עדין צריך לייצר משפט שרוב האנשים הסבירים במשרדי ממשלה, מי שצריך לתרגם את זה הוא לא אחד שלא יודע עם מה יש לו עסק אלא אנשים שזו עבודתם במשרדי הממשלה והם ידעו לתרגם אותו בצורה הגיונית.

עינב קאבלה: אני לא אומרת שאם צריך פה הזדהות מיוחדת אז עכשיו אני מאפשרת גם פקס.

עינב קאבלה: לא.

עינב קאבלה: זו גם לא הייתה המטרה ואתן יודעות את זה.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה גם לא כתוב פה.

עינב קאבלה: אם מה שיעזור לכם זה להוסיף עוד שתי מילים שיחדדו את זה עוד יותר, שלא רק תכלית השימוש בו לאותה פניה זהה לפניה בדואר אלקטרוני, אני נותנת לכם את הפריבילגיה בעשר הדקות הקרובות להציע לי מילים כאוות נפשכם שאכניס לנוסח ויחדדו את זה עוד יותר.

עינב קאבלה: הפתרון הוא באמצע, באיזון.

מיכאל מלכיאלי: זה עבר ועדת שרים, משרד המשפטים אישר את הנוסח הזה.

עינב קאבלה: יש לי הרבה כבוד לוועדת שרים והיא צריכה להמשיך ולעשות את עבודתה, אבל בשביל זה יש ועדות, שניכנס לעומקם של דברים ונייצר את האיזונים הנכונים ומה שאנחנו עושים מרגע שזה הגיע אלינו זה לייצר איזונים כדי לייצר חוק טוב.

עינב קאבלה: גם אם זה לגעת בדברים נוספים כדי לייצר חוק טוב.

עינב קאבלה: אני אומרת לכם, אם אתם רוצים להוסיף את כמה המילים שיחדדו את הנוסח, בבקשה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אמרתי בתחילת הישיבה ואני חוזרת על זה.

נירה לאמעי רכלבסקי: בכל מקרה כל גוף ציבורי יצטרך להפעיל שיקול הדעת לגבי עצמו, לגבי כל סעיף בחוק הזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: מדובר במאות גופים שלמרות שהם גופים ציבוריים אנחנו מבינים שאין להם שיטה אחידה וגם הם נותנים שירותים שונים אז הם בונים פלטפורמות שככל הנראה שונות אחת מהשנייה.

נירה לאמעי רכלבסקי: מדובר פה במספיק גופים כדי שתהיה שונות מאוד גדולה באופי הפעולה והפלטפורמה הדיגיטלית של כל אחת מהן.

נירה לאמעי רכלבסקי: לכן אני מניח שאי אפשר שנוסח אחד ייתן מענה לכל האפשרויות הדיגיטליות ואנחנו גם לא רוצים להיכנס לפרטים האלה.

נירה לאמעי רכלבסקי: מה שהוועדה מנסה לומר בסעיף הזה, עצרו רגע, חייבנו אתכם לתת שירות בצורה דיגיטלית, אנחנו עדיין רוצים שתישארו לגבי שירותים מסוימים - - -

עינב קאבלה: אנחנו גם לא אומרים משהו חדש, זה היה קיים גם קודם, רק בגלל שאנשים החליטו לא לקיים את החוק הגיע הרב מלכיאלי וביקש לתקן.

נירה לאמעי רכלבסקי: ואנחנו אומרים לכם שוב רגע, כדי ששוב לא תצא תקלה ומישהו יפרש את זה רק כדואר אלקטרוני, אנחנו אומרים לכם שאם במה שאתם יודעים לגבי עצמכם נותנים את אפשרות הפניה לא בדואר אלקטרוני אלא במשהו מקביל ונתנו דוגמה של צור הקשר שהיא דוגמה לא רעה, תפעילו את שיקול הדעת.

נירה לאמעי רכלבסקי: אם מבחינת

נירה לאמעי רכלבסקי: כם זו פניה שזהה לדואר אלקטרוני, אנחנו אומרים כאן אנחנו רוצים פקס.

נירה לאמעי רכלבסקי: אם אתם חושבים שפניה של דיווח על מפגע מחייבת גם צירוף תמונה ומבחינת

נירה לאמעי רכלבסקי: כם זה כבר שדה שפקס לא יכול לייצר, תשקלו את זה כרשות מקומית.

נירה לאמעי רכלבסקי: שם תפעילו את שיקול הדעת שיערה מדברת עליו, שדל סבירות במתן השירות שלכם.

נירה לאמעי רכלבסקי: אבל החוק אומר לכם לעצור רגע ולחבר לכל דבר שניתן בדואר אלקטרוני, לחבר אליו פקס.

נירה לאמעי רכלבסקי: יחד עם זה לחשוב על האפשרויות שמקבילות לדואר אלקטרוני כי אנחנו לא רוצים היתממות ואנחנו לא רוצים שעצם העבודה שזה לא דואר אלקטרוני ממש לא יאפשר את השירות בפקס, אם מהותית אתם כרשות חושבים שזה בעצם אותו דבר.

עינב קאבלה: ניגש לפתרון.

עינב קאבלה: יש למישהו מכם פתרון או שאתם מבקשים חמש דקות להתייעצות?

עדי שיינבך: אני אשמח לחמש דקות, אין לי פתרון מידי.

עדי שיינבך: אני רוצה להתייחס לדברים שאמרה יושבת-ראש הוועדה, לאורך הדרך כמשרד המשפטים אמרתי שהנושא צריך להיבדק, גם בשיחות ולפעמים גם במיילים.

עדי שיינבך: אנחנו שותפים לרצון, שותפים לרציונל ולרצון להנגיש את השירותים לכמה שיותר אוכלוסיות, אבל חשוב להבין את המשמעות וחשוב להתייחס למה שאמרה עורכת הדין בן שחר תיק, שאין פה מספיק נתונים כדי להבין על איזה סוגי פניות מדברים בסוף.

עדי שיינבך: יש רעיון אבל הוא לא מתורגם לסוגים.

עינב קאבלה: אז צריך לחדד את זה.

מיכאל מלכיאלי: זה פשוט מאוד, היום אדם שאין לו מייל, 90% מהפניות הוא לא יכול לעשות למשרדי הממשלה.

עדי שיינבך: אני מסכימה עם מה שאתה אומר.

עדי שיינבך: כשמדובר במייל אנחנו תמימי דעים.

מיכאל מלכיאלי: זה החידוד שנאמר כאן.

עדי שיינבך: החידוד הוא להוסיף עוד משהו בנוסף למייל ועל זה הדיון כאן.

מיכאל מלכיאלי: הדיון הוא על זה שאיפה שאתה יכול לפנות במייל, אפשר לשלוח גם בפקס.

מיכאל מלכיאלי: איפה הבעיה נמצאת?

עדי שיינבך: על זה אין בעיה ועל כך אין מחלוקת.

עדי שיינבך: המחלוקת היא רק על אותה דלתא נוספת שהסעיף פה מאפשר, יש משפט עמום ונתון לפרשנו שמתייחס לתכלית השימוש בו לאותה פניה, זה לפניה בדואר אלקטרוני.

עדי שיינבך: על הדלתא הזו הדיון.

מיכאל מלכיאלי: אז מה יהיה כתוב?

עדי שיינבך: לעמדתנו כרגע צריך להיות כתוב רק דואר אלקטרוני.

מיכאל מלכיאלי: ואם זה היה כתוב, עם מה משרד המשפטים היה מגיע הבוקר?

עדי שיינבך: עם עמדה שמסכימה לנוסח.

מיכאל מלכיאלי: גם פעם שעברה הסכמתם, בוועדת שרים הסכמתם.

מיכאל מלכיאלי: נראה שכל כמה דקות מה משהו אחר.

מיכאל מלכיאלי: כמו שלא הצלחתי להיות משוכנע איפה יש עלויות כלכליות, ועדת שרים אמרה שאין עלות תקציבית, אז איך הבוקר נהייתה עלות תקציבית?

עדי שיינבך: אני אגיד שוב, יכול להיות שבשלב ועדת שרים לא נשקלו כל המשמעויות המקצועיות ועכשיו תוך כדי דיון בוועדה אנחנו מחדדים את הנוסח כדי לטייב אותו.

מיכאל מלכיאלי: איפה יש עלות תקציבית?

עינב קאבלה: אין עלות תקציבית.

עינב קאבלה: מותר לנו לחשוב אחרת.

נירה לאמעי רכלבסקי: הפרשנות ניתנת לגוף הציבורי.

נירה לאמעי רכלבסקי: הדבר היחיד שהוועדה אומרת בבירור בחוק זה דואר אלקטרוני.

נירה לאמעי רכלבסקי: יתר הדברים ניתנים לפרשנות.

עינב קאבלה: אנחנו ממשיכים ואתם מוזמנים לחדד את הנוסח תוך כדי.

נירה לאמעי רכלבסקי: נמשיך לסעיף הדיווח.

נירה לאמעי רכלבסקי: לפני שאקריא אגיד שאנחנו פעם ראשונה עם הנוסח הזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: כפי שעלה בוועדה, מדובר בסעיף שכרגע לא ניתן ליישום ולכן הוועדה מצאה הסדר שיאפשר את היישום שלו.

נירה לאמעי רכלבסקי: הרעיון הוא שדיווחים מסוימים ירוכזו על ידי גוף מיניסטריאלי ויעברו לוועדה וכל מה שלא מצוין כדיווח שמרוכז על ידי גוף נוסף בעצם יוגש ישירות לוועדה.

נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע, בנוסח שנמצא יש מסגרת של 5 שנים, היה דיבור על שינוי המסגרת באופן שהדיווח יתפרש על 4 שנים.

נירה לאמעי רכלבסקי: הכוונה היא רק לראות שהחוק מתחיל להיות מיושם, יצא לדרך.

נירה לאמעי רכלבסקי: הכוונה לא לעשות עכשיו דיווח תמידי ובמסגרת של ארבע שנים, כמו שסוכם לפני הוועדה ולא כמו שכתוב בנוסח, עם שלושה דיווחים.

נירה לאמעי רכלבסקי: הוועדה תוכל לשמור שיקול דעת בהמשך לגבי גופים מסוימים שמבחינתה היישום בהם לא נעשה באופן מלא.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אקריא את הנוסח: "2.

נירה לאמעי רכלבסקי: החלפת סעיף 10 במקום סעיף 10 לחוק העיקרי יבוא: "10.

נירה לאמעי רכלבסקי: דיווח לכנסת (א) בכפוף להוראות סעיף קטן (ב), כל גוף ציבורי ידווח לוועדת המדע והטכנולוגיה של (בחוק זה – הוועדה) על יישומו של חוק זה בגוף הציבורי, מדי שנה במשך ארבע שנים, לא יאוחר מ-1 במרס, הדיווח יכלול, בין היתר, פירוט על העניינים שלגביהם נקבעה פנייה בדרך מסוימת אחרת כאמור בסעיף 2 ואת הדרך שנקבעה לאותה פנייה.

נירה לאמעי רכלבסקי: " כרגע כתוב מידי שנה במשך חמש שנים, אנחנו כנראה נשנה את זה במשך ארבע שנים ונמצא ניסוח לשלושה דיווח על פני ארבע השנים האלה החל מ-1 במארס.

עינב קאבלה: זה מה שכתוב היום.

נירה לאמעי רכלבסקי: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: 1 במארס זה חצי שנה מהיום.

נירה לאמעי רכלבסקי: "(ב) הגופים הציבוריים שלהלן יעבירו לגורם המנוי לצדם, לא יאוחר מ-1 בינואר מדי שנה, דיווח כאמור בסעיף קטן (א), ואותו גורם יעביר לוועדה לא יאוחר מ-1 במרס, במשך ארבע שנים, דוח מרוכז של דיווחי הגופים הציבוריים שקיבל.

משה אבוטבול: מה היה ההכרח להוריד את זה לארבע שנים?

משה אבוטבול: מה היה השיקול?

עינב קאבלה: יש משרדים כמו למשל משרד הפנים, שהיה לו קשה עם חמש שנים, היה לו גם קשה עם הדיווח אבל אנחנו כרגע בהבנות שצריך את זה וזה חלק ממכלול ויש משרדים נוספים שכולם נתנו את הסכמתם וברכתם למהלך, אנחנו באים לקראת ומנסים למצוא את האיזון הנכון כדי מצד אחד לקיים את הדיווח ומצד שני, אין לנו מטרה להקשות יותר מידי, יש לנו מטרה לוודא שהשירות לאזרחים באמת מתקיים.

נירה לאמעי רכלבסקי: "(1) גוף ציבורי המנוי בפרט (1) לתוספת - השר.

נירה לאמעי רכלבסקי: גוף ציבורי המנוי בפרט (7), (8) או (9) לתוספת – השר לביטחון פנים וזה יעבירו לשר כאמור בפסקה (1).

נירה לאמעי רכלבסקי: גוף ציבורי המנוי בפרט (11) לתוספת – הרשות המקומית המחזיקה באמצעי שליטה בו וזו תעבירה לשר הפנים לשם העברתה לוועדה.

נירה לאמעי רכלבסקי: גוף ציבורי המנוי בפרט (15) לתוספת – רשות החברות הממשלתיות".

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אגיד בקצרה לפרוטוקול באיזה גופים מדובר: בסעיף (1) לתוספת נתחיל עם משרדי הממשלה.

נירה לאמעי רכלבסקי: המשרדים ויחידות הסמך מדווחים ישירות לשר הדיגיטל כפי שנמסר אלינו מרשות התקשוב, שהוא כרגע השר הממונה על החוק והשר מעביר את הדיווח לוועדה ב-1 למארס.

עינב קאבלה: משם התחלנו, זה המועד שהם הסכימו לו.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מזכירה שזה חוק שנכנס כבר לתוקף, כבר לא אמורים לדווח על פי החוק הזה.

עינב קאבלה: רציתי רק להבהיר שזה לא מועד שאנחנו שמנו עליהם אלא זה בא מהם, מועד שהתבקש.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיפים (2), (3), (4) ו-(5) לתוספת שזה צה"ל, נשיא המדינה, מנהל הכנסת ומשרד מבקר המדינה, מדווחים ישירות לוועדה.

עינב קאבלה: בגלל שאלו גופים ייחודיים.

משה אבוטבול: בגלל חיסיון?

משה אבוטבול: צנעת הפרט?

עינב קאבלה: הם לא משויכים באופן טבעי למשרד ממשלתי.

עינב קאבלה: עם צה"ל אין לי בעיה שזה ייכנס למשרד הביטחון, אבל צה"ל הוא גוף נפרד שיכול לרכז.

נירה לאמעי רכלבסקי: לגבי הגופים בפרט (6) לתוספת, בתי משפט, בתי דין, לשכות הוצאה לפועל, המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, הכול עניינים שאינם הליכים שיפוטיים או מעין שיפוטיים, מדווחים לשר המשפטים.

נירה לאמעי רכלבסקי: מיעטנו דיווח של גופים אחרים בעלי סמכות שפיטה על פי דין, קרי בתי דין צבאיים, בתי דין למשמעת, כאלה שאינם תחת שר המשפטים, לא ידווחו לשר המשפטים לפי סעיף (2).

עינב קאבלה: אבל כל השאר ברכיב (6), כן.

משה אבוטבול: לא ידווחו, אבל מחויבים.

עינב קאבלה: כולם מחויבים.

נירה לאמעי רכלבסקי: לגבי גופים שמנויים בפרט (7), (8), או (9) לתוספת מדובר במשטרת ישראל, הרשות הארצית לכבאות והצלה בשירות בתי הסוהר, בהסכמה עם השר לביטחון הפנים אלה ידווחו קודם לשר לביטחון הפנים והוא, כשהוא מדבר עם שר הדיגיטל, ימסור לו כבר את הדיווח שלהם.

נירה לאמעי רכלבסקי: הוא כבר עושה את זה היום.

משה אבוטבול: למה אי אפשר שמשרד הפנים, הממונה על הרשויות, במסגרת זה שהוא ממונה עליהם, שגם הם ידווחו לו? זה הגיוני.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מגיעה לזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף (4) גוף ציבורי המנוי בפרט (10) לתוספת, שזה עירייה, מועצה מקומית או מועצה אזורית, אלה מדווחים לשר הפנים.

נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיף (5), גוף ציבורי המנוי בפרט (11) לתוספת, זה אומר התאגידים המקומיים, תאגיד מקומי שלפחות מחצית ההון או מחצית כוח ההצבעה בו מוחזק במישרין או בעקיפין על ידי רשות מקומית, או בידי תאגיד מקומי אחר.

משה אבוטבול: את מתכוונת לחברות הכלכליות?

משה אבוטבול: תאגידי המים?

נירה לאמעי רכלבסקי: חברות כלכליות, גופי ספורט שונים, מתנ"סים, כל התאגידים המקומיים.

משה אבוטבול: מועצות דתיות קשורות למשרד הדת?

נירה לאמעי רכלבסקי: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: התאגידים הציבוריים אמורים לדווח לרשות המקומית המחזיקה באמצעי שליטה בגוף אחד מאמצעי השליטה שמופיע בסעיף (11), מחצית ההון, כוח ההצבעה, אני מניחה שמבינים למה הכוונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: תאגיד כזה מדווח לרשות המקומית והרשות המקומית מדווחת בדיווח שלה גם לשר הפנים לשם העברתה לוועדה.

נירה לאמעי רכלבסקי: גוף ציבורי המנוי בפרט (14) לתוספת, שאלה התאגידים הסטטוטוריים, תאגידים שהוקמו בחוק או לפי חוק, אלה מדווחים כל אחד לשר הממונה על החוק שמכוחו הוקם הגוף הציבורי.

נירה לאמעי רכלבסקי: בין לבין היה לנו את (12) ו-(13) שזה בית חולים ציבורי כללי וקופת חולים, אלה מדווחים ישירות לוועדה.

משה אבוטבול: למה לא למשרד הבריאות לפי אותו רציונל?

עינב קאבלה: אפשר גם למשרד הבריאות.

עינב קאבלה: אני מסכימה אתך.

מיכאל מלכיאלי: עוד כמה דקות יקפצו עליך כל היועצים המשפטיים של משרד הבריאות ויצעקו שזה עולה כסף.

עינב קאבלה: דווקא בגלל התום של האמירה זה מראה כמה חבר כנסת אבוטבול צודק.

נירה לאמעי רכלבסקי: בפרט (15) לתוספת חברה ממשלתית כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות, סעיף 10(ב)(7), הגופים המנויים בפרט (15) החברות הממשלתיות ידווחו לרשות החברות הממשלתיות.

עינב קאבלה: זו רשות החברות הממשלתיות מבצעת לא המשרד.

נירה לאמעי רכלבסקי: והגופים שהוטל עליהם ריכוז הפיקוח לפי הסעיפים הלאה מעבירים ישירות לוועדה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הוועדה עם כל הדיווחים האלה תערוך דיון ותראה מה המצב עם החוק הזה.

עינב קאבלה: אתה חבר ועדה אבל הרב מלכיאלי יוזמן כאורח של כבוד.

נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע האיזון שהגענו אליו זה לפרוש שלושה דיווחים על פני ארבע שנים.

עינב קאבלה: מתוך רצון לבוא לקראת משרדי הממשלה.

מיכאל מלכיאלי: החרוצים והלא חרוצים כאחד.

מיכאל מלכיאלי: העסוקים יותר והעסוקים פחות.

נירה לאמעי רכלבסקי: מאחר וביקשו מאתנו לדחות את הדיווח הראשון ל-1 במרס נתחיל את הספירה משם, ארבע שנים מה-1 במרס, כשב-1 במרס יהיה הדיווח הראשון לוועדה.

נירה לאמעי רכלבסקי: לבקשת משרדי הממשלה הוספנו את ה-1 בינואר כתאריך שהגופים צריכים להעביר אליהם.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו לא רוצים להתערב בממשלה.

עינב קאבלה: אז הדיווח הראשון יתחיל במרס 2021, לאחר מכן יהיה דיווח נוסף במרס 2022 והדיווח השלישי יהיה במרס 2024.

עינב קאבלה: שנה ממועד הדיווח הראשון ושנתיים מזמן ממועד הדיווח השני.

משה אבוטבול: זה טוב גם לתיקון טעויות.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה בדיוק הרעיון, שהוועדה מצד אחד תוכל לראות מה קורה ומצד שני יש זמן גם לתיקון טעויות.

עינב קאבלה: אני אתן רשות דיבור למוזמנים שרוצים להתייחס בזום ולאחר מכן נמשיך עם שאר הסעיפים.

מירי מאיר-שטטמן: בוקר טוב לכולם, אני רוצה לדבר בשם העניין של אנשים עם מוגבלות ונמצא אתנו בדיון ידידי מאזרחים ותיקים.

מירי מאיר-שטטמן: החובה שלנו היא לתת מענה מעבר לנושא הדיגיטלי כי יש אנשים שהם לא אוריינים, עם כמה שאנחנו חושבים שהרוב כן, אנחנו נתקלים דווקא באנשים שלא.

מירי מאיר-שטטמן: זה יהווה חסם עבורם ולכן צריך לשמר עוד אפשרויות שלא נאמרו פה כמו דואר, מענה קולי או אדם שיהיה בקצה עבור האנשים האלה.

מירי מאיר-שטטמן: אני רוצה לדבר גם על אנשים שהם כן אוריינים, אבל לצערי עדיין אם נותנים את הנגישות הבסיסית באתרים אינטרנטיים הרבה פעמים זה מהווה קושי לאנשים שצריכים נגישות מעבר, לצרוך ולהשתמש בשירות הזה.

מירי מאיר-שטטמן: לכן חובה עלינו להשאיר אלטרנטיבה נוספת עבור האנשים האלה, גם אותם אוריינים שצריכים נגישות רבה יותר מהנגישות הבסיסית, שבמקרה הטוב מישהו עומד בחוק ולצערי הרבה לא עומדים וגם עבור האוכלוסייה שאינה אוריינית וכמו שכבר נאמר פה, יש לא מעט כאלה מסביבנו, אולי עוד דור כבר לא יהיו הרבה אבל עדיין הם אזרחים וצריכים מענה.

עינב קאבלה: תודה מירי, אנחנו בוועדה עוסקים הרבה בנושא של נגישות של כל העולם הטכנולוגי והדיגיטלי.

עינב קאבלה: הנושא של נגישות באתרי אינטרנט מוסדרת היום בתקנות וצריך בוודאי לוודא שהיא נאכפת בצורה ראויה.

עינב קאבלה: בדיון שעינו עם רשות התקשוב עמדנו על זה ושמענו מהם בסך הכול שהם פועלים לשם כך ואנחנו נמשיך ונעקוב אחרי זה.

עינב קאבלה: המקום של זה לא ספציפית בתוך החוק הזה אבל בהחלט בחוקים אחרים ובתקנות אחרות שאנחנו כוועדה פוגשים בישיבות שאנחנו עושים בנושאים השונים.

עינב קאבלה: נעבור לעורך-דין דן לנדאו, מנהל רגולציה וחקיקה ברכבת ישראל.

דן לנדאו: בוקר טוב ותודה רבה על האפשרות להתייחס.

דן לנדאו: אני מבקש להתייחס לדיון הקודם לגבי סעיף (2), לגבי הניסוח המדויק.

דן לנדאו: שמעתי שיש התלבטות כיצד להרחיב מעט מעבר לדואר אלקטרוני אבל לא מידי.

דן לנדאו: אני רוצה להציע שני פרמטרים שלדעתי סוגרים את הפינה.

דן לנדאו: מבחינתנו כרכבת ישראל, אם תגדירו כמו בחלופה (ב) פניה כללית צור קשר עם הדוגמה צור קשר או דואר אלקטרוני, זה סוגר אתה פינה.

דן לנדאו: אבל לדעתי יש שני פרמטרים שיכולים להניח את דעת כולם.

דן לנדאו: הפרמטר הראשון הוא פרמטר המידיות, כלומר כשפונים בדואר אלקטרוני ברור שמדובר בפניה שאין ציפייה ואין התחייבות להתייחס אליה מידית.

דן לנדאו: זה לא דומה לשירות שאתה דומה בעצמך, שירות עצמי ואני אתייחס לדוגמאות שכל מי שנוסע ברכבת מכיר אותן בימים אלה.

דן לנדאו: הפרמטר השני זה פרמטר האוטומטיות או השירות העצמי.

דן לנדאו: בימים אלו, רכבת ישראל פועל מאז סוף קורונה מועד א', בהתאם להוראות הדין, הוראות שעוגנו בתקנות, קודם בתקנות שעת חירום ועכשיו בתקנות מכוח חוק הקורונה, באופן שבו אי אפשר לנסוע ברכבת כרגיל באופן שגרתי, אלא צריך להזמין שובר מראש.

דן לנדאו: מחוקק המשנה הגדיר לנו מספר דרכי פניה.

דן לנדאו: האפשרות הראשונה היא האפשרות הדיגיטלית, אפשר להזמין בקיוסק שירות עצמי באמצעים הדיגיטליים שלנו באתר או באפליקציה.

דן לנדאו: אפשר להזמין לעצמך שובר עם היום, המועד, את המסלול וכן הלאה.

דן לנדאו: האפשרות הלא דיגיטלית היא כמובן להתייצב בתחנה ולקוות שיהיה לך מקום, אבל אפשרות לא דיגיטלית נוספת היא האפשרות בטלפון.

דן לנדאו: שירות כזה אנחנו לא יכולים לתת בפקס, כמו שאי אפשר לתת אותו באמצעות הדואר האלקטרוני משום שהלקוח בעצמו מזין את כל הפרטים וגם מקבל את השירות בסופו של דבר ללא מגע יד אדם.

דן לנדאו: אם תקבלו את שני הפרמטרים שאנחנו מציעים, יכול להיות שזה סוגר את הפינה.

מיכאל מלכיאלי: אתה צודק במאה אחוז.

מיכאל מלכיאלי: ייאמר לזכות משרד התחבורה ורכבת ישראל הייתם הראשונים לזהות שיש במדינת ישראל גם חברה חרדית שצריכה לנסוע ברכבת ואין לה אפליקציות.

עינב קאבלה: אני רוצה לתת קרדיט לסגן השר שישב פה.

מיכאל מלכיאלי: עשיתם עבודה יפה מאוד מגיע להם כל הכבוד, כי משרדי הממשלה האחרים לא למדו מרכבת ישראל.

מיכאל מלכיאלי: לכם לא צריך בכלל את הפקס כי אפשר בטלפון.

מיכאל מלכיאלי: הנושא פה מיודע למשרדי הממשלה שלא השכילו כמות

מיכאל מלכיאלי: כם להנגיש את זה לחברה שאין לה אינטרנט.

דן לנדאו: תודה רבה על המחמאות, אני אעביר לממונים עליו, אבל בדיוק משום הדברים האלה אני חושש שמא בגלל ניסוח לא מספיק מדויק, נמצא את עצמנו נדרשים או מצופים לתת שירות כזה בפקס.

דן לנדאו: מילה נוספת אחת, בניגוד לרוב הגופים המנויים בתוספות, רק החברות הממשלתיות חשופות לתביעות ייצוגיות.

דן לנדאו: הממשלה הרי לא חשופה, רשויות מקומיות לא חשופות, גופים ציבוריים רבים לא חשופים ואילו אנחנו, בהיותנו כיס עמוק מידי, יש אנשים שיושבים ומחכים לרגע שבו הם יתפסו אותנו, לכן אנחנו מבקשים לדקדק.

עינב קאבלה: אני מודה לך על הדברים, אנחנו עוסקים פה לדעתי במשהו אחר לגמרי שנועד להקביל רק משהו שדומה במאה אחוז לדואר אלקטרוני.

עינב קאבלה: ההגדרה מדברת על זה ולכן הדוגמאות שנתת הן דוגמאות טובות למה אנחנו לא מתכוונים.

מיכאל מלכיאלי: תשובה נכונה לשאלה אחרת.

עינב קאבלה: אני מודה לך, אני חייבת להמשיך בדיון ונעבור לאפרת אורבך ממשרד הפנים, מנהלת אגף פניות ציבור שביקשה את רשות הדיבור.

אפרת אורבך: אני אציין קודם כל שאני מדברת בשם נציגות ועד ממונה פניות ציבור ולא בשם המשרד שלי, למרות שאני נסמכת על נתונים שקיימים גם ביחידה בה אני עובדת.

אפרת אורבך: קודם כל אני אציין שאנחנו רוצים לתת שירות לכולם וכרגע לפחות באגף שאותו אני מנהלת אפשר לפנות בטופס מקוון, במייל, בפקס, בטלפון, בדואר ובכל דרך אפשרית.

אפרת אורבך: המטרה שלנו היא לתת שירות טוב לאזרח.

אפרת אורבך: מניסיון שלנו פניות שמגיעות בפקס, מאוד קשה לענות עליהן.

אפרת אורבך: האזרח לא מציין איך אפשר לחזור אליו, לפעמים הוא בכלל לא עד שהוא מגיע למקום הלא נכון ואז בכלל אי אפשר אפילו להגיד לו את זה.

אפרת אורבך: לפעמים דווקא הפקס שהוא כתב כמספר חזרה נחתך באמצע, הטקסט לא קריא, לא ברור, זאת אומרת שמבחינת פניה, זו הפניה הכי פחות אפקטיבית שאנחנו נותנים לה הכי פחות אפשרות לשירות לאזרח.

עינב קאבלה: אף אחד מאתנו לא חושב שהפניה בפקס טובה יותר מהפניה באמצעי דיגיטלי.

עינב קאבלה: הרב מלכיאלי והרב אבוטבול הביאו לנו את ההצעה מהסיבה שיש אנשים שאין להם אמצעי דיגיטלי.

אפרת אורבך: בגלל זה אני רוצה להציע הצעה.

אפרת אורבך: אנחנו נמצאים עכשיו במשבר הקורונה.

אפרת אורבך: 3% אנשים שענו לטפסים דיגיטליים עלו ל-30%.

אפרת אורבך: גם אבא שלי בן ה-86 יודע למלא טפסים דיגיטליים ולשלוח מייל.

אפרת אורבך: כדי שהשירות לאזרח יהיה אפקטיבי, במסגרת כל הקורסים שעושים עכשיו להכוונה וליצירת מקומות עבודה חדשים, המדינה צריכה להיות אחראית לתת אוריינות דיגיטלית ולתת תאריך יעד בחוק מתי עוברים לטפסים דיגיטליים כדי שהשירות יהיה אפקטיבי.

משה אבוטבול: אני חייב לומר שעם כל הדברים שאת אומרת, זה אולי צודק, אבל לא צדוק בקטע שאנשים ששולחים את הפקס, הדבר הראשון שאנחנו מצילים מהם זה את מספר טלפון ואני בטוח שאותו משרד חוזר אליו להתקשרות נוספת גם כדי להבין אם זה תלוש, מטושטש או כל דבר אחר.

משה אבוטבול: זה מה שמתבקש אם רוצים לפעול למען אותו תושב.

משה אבוטבול: דבר נוסף, את צודקת, אכן קמו מרכזי להב"ה בכל מיני ערים.

משה אבוטבול: כראש רשות עשר שנים הקמתי את מרכז להב"ה בבית שמש שם היינו נותנים שיעורים דיגיטליים גם לעולים חדשים, גם למבוגרים, גם לציבור החרדי כדי לעוזר להם להתמודד עם זה, אבל זה אף פעם לא נגמר.

עינב קאבלה: תודה לך.

עינב קאבלה: אין ספק שצריך לקדם את הכרת הטכנולוגיה והשימוש הטכנולוגי לכלל האזרחים.

עינב קאבלה: מה לעשות, צריך להכיר במציאות שאנחנו לא שם היום.

עינב קאבלה: מצד אחד בוועדה הזאת אנחנו דורשים מכל מי שאחראי לזה במשרדי הממשלה להגביר את האוריינות, להגביר את לימודי הטכנולוגיה בכל המקומות מקטן עד גדול.

עינב קאבלה: אבל אני לא יכולה לעצום את העיניים ולהגיד עדיין יש לי מאות אלפים של אזרחים בלי אמצעי דיגיטלי.

עינב קאבלה: הם לא יכולים לחכות את השנתיים שלוש עד שהממשלה תעשה את זה כמו שצריך ותלמד את כולם והוועדה ואני לא נשאיר אותם ללא יכולת פניה.

אפרת אורבך: לכן ההצעה שלי היא להגביל את זה בזמן.

אפרת אורבך: כדי שהמדינה תערך לזה ובסופו של דבר לאזרח יהיה את השירות הכי אפקטיבי.

עינב קאבלה: אנחנו לא בוויכוח על זה שהטכנולוגיה תהיה בידיעת כולם ובנגישות כולם.

עינב קאבלה: ביום שזה יהיה אני אהיה זו שאציע את הצעת החוק כדי למחוק את המילה פקס.

עינב קאבלה: אבל אנחנו לא שם.

עינב קאבלה: תודה רבה.

משה אבוטבול: היא בפניות הציבור, היא צריכה ראשונה לשמוח מזה.

עינב קאבלה: הבנתי את מה שהיא אומרת, אבל זה לא להתכתב עם מה שקיים היום, אבל אין ספק שהאידיאל זה שכולם יהיו טכנולוגיים, אבל צריך להכיר במציאות.

עינב קאבלה: אנה סמגרינסקי מתחום החדשות והדיגיטל בשלטון המקומי, משרד הפנים, בבקשה.

אנה סמגרינסקי: שלום ובוקר טוב.

אנה סמגרינסקי: אני מבקשת להתחיל בזה שאנחנו מבינים את החשיבות של הצעת החוק כפי שהובאה.

אנה סמגרינסקי: מצד שני אני רוצה לשקף את המשמעות של החלת הסעיף השני של הדיווח על שמרד הפנים ולהתייחס למספר הדיווחים במשך ארבע שנים והמועדים שלהם.

אנה סמגרינסקי: משרד הפנים שאחראי על מאות גופים ציבוריים שאמורים לדווח אליו בהקשר הזה והוא כצינור אמור להעביר את הנתונים ואת הדיווח לכנסת.

אנה סמגרינסקי: צריך להבין שיש כאן סדרי עדיפויות.

אנה סמגרינסקי: המשרד פועל מזה שנים רבות לקדם את תחום הדיגיטציה ברשויות המקומיות ככלי לצמצום הפערים בין הרשויות.

אנה סמגרינסקי: הוא משקיע בהכשרה של ההון האנושי, משקיע בפיתוח התרבות הארגונית שתתאים לעידן הדיגיטלי של ימינו, בפיתוח שירותים דיגיטליים, באיגום והפצה של הידע הקיים, אם זה ב-265 ואם זה בכלים אחרים.

אנה סמגרינסקי: מקדם פעילות כזו או אחרת לסגירת פערים בתחום התקשוב והשירותים הדיגיטליים בין הרשויות.

אנה סמגרינסקי: המשמעות של הכפלה של חובת הדיווח או העברת הדיווח דרך המשרד זה אומר שהמשרד ייאלץ להעביר את המשאבים שהוא משקיע היום בקידום הדיגיטציה ברשויות המקומיות לאותו דיווח ואיסוף הנתונים וההעברה.

אנה סמגרינסקי: כמוש התחלתי ואמרתי, אנחנו מבינים את החשיבות ואנחנו בהחלט בעד הסעיפים הראשונים ואנחנו מוכנים מתוך ההבנה והחשיבות של ההכלה ווידוא יישום החוק כפי שמוצע, אנחנו מוכנים ללכת לכיוון של דיווח שלוש פעמים במשך ארבע שנים.

אנה סמגרינסקי: בהתאם לשיח מקדים שהיה לפני הדיון בוועדה אנחנו מבקשים שהעברת הדיווח לכנסת לא תהיה ב-1 למארס, אלא עד סוף הרבעון הראשון הגופים ידווחו למשרדים ועד סוף הרבעון השני המשרד ידווח לכנסת.

אנה סמגרינסקי: אנחנו צריכים זמן להיערך ולעשות את זה בצורה חכמה וגם להעביר את הדיווח בצורה טובה.

עינב קאבלה: נשמע את כל ההתייחסויות ונעשה הפסקה של עשר דקות כדי לסגור נוסחים.

עינב קאבלה: עורכת דין טל רוזנפלד, לשכה משפטית רשות החברות הממשלתיות בבקשה.

טל רוזנפלד: בוקר טוב.

טל רוזנפלד: הערת נוסח לגבי הסעיף של החברות הממשלתיות שכתבתם רשות החברות הממשלתיות תרכז, זה בסדר גמור מבחינתנו.

טל רוזנפלד: רק חשבנו שיותר נכון מזה שאנחנו נדווח לוועדה, שאנחנו נדווח לשר.

טל רוזנפלד: זאת אומרת לצרף אותנו לפסקה (1).

עינב קאבלה: אני צריכה תיאום עם יערה ממשרד התקשוב.

עינב קאבלה: אם תוכלי לסגור את זה אתם, לנו לא אכפת.

עינב קאבלה: אם יש להם התנגדות, אנחנו נקבל את הדיווח מכם, אם אין להם התנגדות ואתם מעדיפים, זה יכול להשתנות.

טל רוזנפלד: אנחנו מתואמים אתם.

עינב קאבלה: הם מסכימים לזה שרשות החברות הממשלתיות תדווח לשר הדיגיטל?

עינב קאבלה: אם יש הסכמה, מבחינתנו אין בעיה, אני רק רוצה לדעת שזה על דעת המשרד.

טל רוזנפלד: יערה פה, היא יכולה להגיד בעצמה, אבל כן.

עינב קאבלה: תודה רבה לך.

עינב קאבלה: יישר כוח.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני רוצה לדבר על העניין של הגדרת השר כאן.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני חושבת שככל שאנחנו מתקדמים בנוסח, כרגע השר מוגדר ראש הממשלה או שר שהוסמך לכך.

עינב קאבלה: זה החוק המקורי.

נירה לאמעי רכלבסקי: נאמר לי שהשר יוסמך באופן פנימי בממשלה אבל צריך לבדוק את זה שאם רשות החברות הממשלתיות מעבירה - - -

עינב קאבלה: אנחנו נוקטים במילה "שר", מה שמגדיר החוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: כי יש להם קשר לשר.

נירה לאמעי רכלבסקי: הם היו בעבר לא במסגרת שר הדיגיטל.

מיכאל מלכיאלי: הכוונה לשר שאמון, שאחראי על זה.

נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע זה השר, זה יוצא שרשות החברות תישאר תמיד מעט שונה.

עינב קאבלה: השר שאמון על רשות החברות הממשלתיות.

עינב קאבלה: לא נשנה עכשיו, הממשלה עצמאית להחליט מה שתרצה.

עינב קאבלה: אנחנו מדברים צופה פני 4 ממשלות קדימה.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה ינוסח כך שתדווחו לשר שאתם פועלים תחת סמכותו.

עינב קאבלה: רותי לירז מרשם האגודות השיתופיות, בבקשה.

לירז שפירא: בוקר טוב, אני עורכת-דין רותי לירז מרשם האגודות השיתופיות, אחראית על תחום הרגולציה.

לירז שפירא: אנחנו מבינים את הצורך לאפשר פניה בדרך של פקס במקרים מסוימים אבל יש לי הערה לנוסח וגם הצעה.

לירז שפירא: לגבי הנוסח, אותם מקרים בהם ראוי לאפשר פניה בפקס הם בעצם המקרים שהם מקרים כלליים, כמו שנאמר בדיוני הוועדה, שלא מצריכים הזדהות או פרטים מסוימים.

לירז שפירא: לכן אנחנו חושבים שהנוסח היה צריך להיות לא שיטת הפניה מלל, אלא מהותית באותם מקרים שזו פניה כללית שלא דורשת פרטי זיהוי כי אנחנו חוששים שיהיו שאלות פרשניות.

לירז שפירא: למשל מקרים שאנחנו דורשים דיווח, שמגישים במייל אבל יש בהם פרטי זיהוי, תמיד תתעורר שאלה אם אפשר להגיש את זה בפקס ואלה מקרים שהם לחלוטין לא מתאימים לפקס.

לירז שפירא: לכן מלכתחילה העמדה שלנו הייתה שצריך לעשות קריטריון מהותי ולא קריטריון של שיטת ההגשה.

לירז שפירא: נקודה שנייה היא הצעה.

לירז שפירא: אנחנו מציעים לוועדה לשקול אפשרות של תמריץ להגשה דיגיטלית.

לירז שפירא: אני יכולה לספר שאצלנו ברשם האגודות השיתופיות עוברים לדרך של פניות מקוונות.

לירז שפירא: אנחנו מאפשרים בפניות הכלליות בכל דרך דואר ופקסימיליה והציבור שלנו, שאני חייבת לומר שהוא ציבור מאוד מגוון, מאוד הטרוגני, מכל המגזרים של האוכלוסייה במדינת ישראל, עובר לאט לאט לדיגיטלי והפניות בפקס הולכות ומתמעטות כי הציבור יודע שהפניות האלה מנותבות ומטופלות מהר.

לירז שפירא: מאוד כדאי לתת תמריץ לשיטה הזו.

עינב קאבלה: אני אומר שוב, חלק מאלו שעלו היום אולי לא היו בישיבות הקודמות, מראש אמרנו, גם מציע החוק לא רק אני, אין ספק שהדרך הדיגיטלית היא הדרך המועדפת.

עינב קאבלה: נקודה.

עינב קאבלה: מה לעשות שיש אוכלוסייה שידה אינה משגת מכל מיני סיבות, לא רק במובן הכלכלי, לכן החוק במקור שלו בכלל לא התכוון למחוק את האפשרות של פקס, אז זה גם הסבירה היועצת המשפטית בדיון הראשון.

עינב קאבלה: רק שגופים עשו לעצמם דין עצמי והוציאו את מכשיר הפקס, במקום שלא היו צריכים לעשות כן, לכן אנחנו נמצאים היום באירוע הזה.

עינב קאבלה: אין מחלוקת שהדרך הנכונה והעדיפה מכל הבחינות, דרך שגם אני מעדיפה באופן אישי, זה בוודאי הדרך הדיגיטלית וגם מציע החוק עצמו לדעתי מעדיף את הפניה דרך הדיגיטלית.

עינב קאבלה: בוודאי גם שוועדת המדע והטכנולוגיה לא מתעדפת וחושבת שעדיף פקס על אמצעי קשר דיגיטלי בשום צורה ואופן.

עינב קאבלה: אני אומרת את זה לפרוטוקול בצורה הכי חדה והכי ברורה שאני יכולה להגיד.

נירה לאמעי רכלבסקי: הייתה הצעה לגבי "צור קשר" לגבי טופסי הזדהות.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו מבינים שכל פרט הזדהות אתה יכול לכתוב במייל, הרי אף אחד לא יודע מאיזו כתובת אתה כותב.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה שאתה כותב במייל לא אומר שזה המייל שלך.

עינב קאבלה: ברור.

עינב קאבלה: אם אתה שולח את זה מג'מייל אנונימי, אתה יכול לכתוב ישראל ישראלי ולשלוח מכל מקום.

נירה לאמעי רכלבסקי: לכן מבחינתנו כל דבר שאפשר לכתוב במייל אפשר לכתוב גם בפקס.

עינב קאבלה: נכון.

עינב קאבלה: אני חושב שהרוב ימשיכו במייל ואמצעי קשר דיגיטליים וטוב שכך.

עינב קאבלה: אנחנו ממש לא רוצים לקחת את הדבר הזה אחורה.

עינב קאבלה: אנחנו נצא להפסקה של כמה דקות כדי לסגור את הנוסחים מתוך תקווה להגיע לפה להצבעה.

עינב קאבלה: אני מכריזה על הפסקה.

עינב קאבלה: אני מחדשת את הישיבה.

עינב קאבלה: בהפסקה הצלחנו להתקרב בנוסחים, בדברים שעשינו להם דיוק, היועצת המשפטית לוועדה תקריא שוב ולאחר מכן ניגש להצבעה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני חוזרת לנוסח, תיקון סעיף (2), שזה סעיף 1 להצעת החוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: הנוסח של סעיף 2(ג) בחוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: "(ג) אפשר גוף ציבורי פנייה אליו באמצעות דואר אלקטרוני או באמצעי קשר דיגיטלי אחר שאופי השימוש בו לאותה פנייה זהה לשימוש בדואר אלקטרוני, לעניין פניה מסוימת, יאפשר את הפנייה גם באמצעות פקסימיליה.

נירה לאמעי רכלבסקי: " אנחנו מקווים שבדגש שניתן פה על הצד הטכנולוגי, שאופן הפניה היא דומה לשימוש שנעשה בדואר אלקטרוני, זה יותר שיקול דעת ספציפי לאותה רשות להבין על איזה דברים היא באמת מאפשרת פקס ולא רק אמצעי דיגיטלי.

עינב קאבלה: ברור שאנחנו לא מתכוונים לפניות שאמורות להיעשות עם אמצעי זיהוי כבדים או מסוימים.

נירה לאמעי רכלבסקי: הכוונה היא לא שכל טופס מקוון באתר אינטרנט הוא לא דואר אלקטרוני.

נירה לאמעי רכלבסקי: יכול להיות שיהיה טופס מקוון שאופן השימוש בו זהה לדואר אלקטרוני למרות שהוא בתוך אתר.

עינב קאבלה: לא טופס אלא פניה מקוונת.

נירה לאמעי רכלבסקי: גם פניה ערוכה בטופס, זה לא אומר שאוטומטית כל הטפסים המקוונים נפסלים והם לא דואר אלקטרוני.

נירה לאמעי רכלבסקי: יכול להיות שהם כן ייכנסו לסעיף של טפסים מקוונים.

עדי שיינבך: מבחינתנו הנוסח מקובל.

עדי שיינבך: אני רק אדגיש שכמו שאנחנו מבינים אותו, הדגש הוא על זהות מבחינת טכנולוגיה, לדוגמה פניות כלליות לרשם העמותות זה משהו שיכול אולי להיכנס בתור משהו שהוא שווה ערך לפקס לעומת ביצוע פעולות רישום מקרקעין ברשם המקרקעין, רישום עמותה, שליחת אישור ניהול תקין שכל אלה הן פעולות שנעשות תחת הזדהות או באופן מקוון שאיננו זהה ולא יכול להיות שווה ערך לפקס.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה כמובן על דעת רשות התקשוב שאמונה על - - -

עינב קאבלה: גם בהסכמת משרד המשפטים וגם בהסכמת רשות התקשוב.

נירה לאמעי רכלבסקי: לגבי סעיף הדיווח, נעשו בו כמה שינויים.

נירה לאמעי רכלבסקי: ראשית אגיד מה מסגרת הדיווח.

נירה לאמעי רכלבסקי: הרעיון שהדיווחים ימשכו במשך ארבע שנים מסוף הרבעון הראשון.

עינב קאבלה: תגידי הפוך, מהתחלת הדיווח הראשון.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אגיד מתי הדיווח הראשון ומשם נספור ארבע שנים.

נירה לאמעי רכלבסקי: הרעיון הוא שהמשרדים וכל מי שצריך לדווח לוועדה ידווח החל מסוף הרבעון הראשון של 2021.

נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר עד ה-30 ליוני 2021.

נירה לאמעי רכלבסקי: מפה אנחנו סופרים ארבע שנים קדימה.

עינב קאבלה: אנחנו נציין בנוסח החוק שבגלל שיש פה מערך של גופים שמדווחים למשרדים - - -

נירה לאמעי רכלבסקי: זה הדבר הבא שאני אומרת, זה קו הישורת של מתי הוועדה מקבלת את הדיווחים מכל מי שצריך עד ה-30 ליוני 2021 הדיווח הראשון, שנה לאחר מכן דיווח שני, שנתיים לאחר מכן דיווח שלישי.

נירה לאמעי רכלבסקי: סך הכול שלושה דיווחים על פני ארבע שנים החל מסוף רבעון ראשון של 2021.

נירה לאמעי רכלבסקי: מאחר שהתבקשנו, קבענו עוד סייג על כל הגופים הציבוריים שצריכים להעביר דיווחים לשר שמנקז אליו דיווחים שקשורים אליו.

נירה לאמעי רכלבסקי: את זה אנחנו מבקשים לעשות עד ה-31 למארס, כלומר עד סוף רבעון ראשון.

עינב קאבלה: פה קבלנו את פניית משרד הפנים.

נירה לאמעי רכלבסקי: הדיווחים מתחילים בסוף רבעון שני של 2021.

עינב קאבלה: הדיווחים לוועדה הם עד סוף הרבעון השני.

עינב קאבלה: הדיווח לשרים שצריך להתקבל מהגופים הציבוריים השונים הוא עד סוף רבעון ראשון.

נירה לאמעי רכלבסקי: כמו כן, שני חידודים שנעשו, בדיווחים לשר המשפטים אנחנו מדברים על פרט (6) בתוספת, בתי דין, בתי משפט וכיוצא בזה, אנחנו החרגנו גוף אחר בעל סמכות שפיטה על פי חוק.

עינב קאבלה: לא החרגנו.

עינב קאבלה: אני לא רוצה להשתמש במילה החרגנו, הבדלנו אותו למקום אחר מכיוון שלא כל הגופים המצוינים שם שקרויים גוף אחר בעל סמכות שפיטה על פי דין מצויים תחת משרד המשפטים.

עינב קאבלה: לכן מה שכן מצוי תחת משרד המשפטים, משרד המשפטים יהיה אחראי לזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: החידוד הוא שגופים אחרים בעלי סמכות שפיטה על פי דין, שאין להם קשר לשר המשפטים, כמו בתי דין צבאיים, או בתי דין שונים למשמעת, כל אחד מהגופים האלה ידווח לשר שממונה על החוק שבו ניתנה אותה סמכות שפיטה על פי דין.

עינב קאבלה: פשוט שמנו את זה במשבצות הנכונות.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף שהתווסף אחרי סעיף 10(ב) לגבי בית חולים ציבורי כללי.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו מדברים על פרט (12) לתוספת בעקבות הערתו של חבר הכנסת אבוטבול.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגופים הציבוריים שמנויים בפרט הזה, פרט (12) שהם בית חולים ציבורי כללי כהגדרתו בסעיף 54 לחוק ההתייעלות הכלכלית למעט בית חולים ממשלתי, אלה ידווחו לשר הבריאות.

עינב קאבלה: ומשרד הבריאות ידווח לוועדה.

נירה לאמעי רכלבסקי: רשות החברות הממשלתיות שהיא תקבל את הדיווחים של חברות ממשלתיות המופעיות בפרט (15), היא תרכז את הדיווחים ותעביר אותם לשר שתחת סמכותו היא פועלת באותה עת.

עינב קאבלה: זה על פי בקשתם ובהסכמת השר הממונה והכל נעשה בהסכמה מתוך מטרה לקיים את מה שרצינו ולוודא שהגופים הציבוריים השונים יעשו את עבודתם לפי החוק ושיהיה על זה פיקוח ודיווח.

עינב קאבלה: אני מודה לכל המשרדים ששיתפו אתנו פעולה ומצאו טעם ומהות בתהליך של להפוך את סעיף הדיווח לסעיף אמיתי וקיים ולא אות מתה כפי שהיה עד עכשיו.

עינב קאבלה: אני מודה לכל הגורמים ששיתפו אתנו פעולה ולכל המשרדים הממשלתיים שהואילו ובאו.

נירה לאמעי רכלבסקי: הוועדה תעלה להצבעה את הנוסח כפי שהקראתי בהתחלה ועם התיקונים שציינתי בעל פה כרגע.

עינב קאבלה: כמובן שעד להבאתו למליאה הוועדה מסמיכה את הייעוץ המשפטי לסדר אותו בצורה מתאימה, בניסוח המתאים, גם עם אם יש שינוי המספרים או המילים.

משה אבוטבול: נרשמו בקשות לרשות דיבור במליאה?

נירה לאמעי רכלבסקי: בקשו כבר בפעם הקודמת.

משה אבוטבול: תוסיפי גם אותנו בבקשה.

עינב קאבלה: לא רק יכולנו לבקש שזכות הדיבור של כל מי שנרשם במליאה יהיה בעניין החוק.

עינב קאבלה: זה באופן כללי, אני יושבת במליאה ומנסה להבין באיזה חוק מדברים.

עינב קאבלה: זו קריאה של חברת כנסת טרייה יחסית, שרוצה שהדברים יהיו ענייניים.

משה אבוטבול: אם אני רואה שכולם מישראל ביתנו זה רק כדי להודות - - -

עינב קאבלה: אנחנו משתדלים פה בוועדה כמה שפחות פוליטיקה וכמה שיותר תכלס וכמה שיותר להזיז דברים לטובת אזרחי מדינת ישראל.

עינב קאבלה: רגע לפני ההצבעה אני באמת מבקשת להודות לכל מי שלקח חלק בוועדה שהתמשכה מספר ישיבות והיה לכולם את הסבלנות לחכות עד שנמצא את האיזונים הנכונים.

עינב קאבלה: אז אתחיל בחברי חבר הכנסת אבוטבול וחבר הכנסת מלכיאלי שהציעו את החוק הזה, שהביא לנו זכות גדולה לטייב אותו ולעשות אותו טוב יותר למען אזרחי ישראל.

עינב קאבלה: לא רק בהיבט של הפקס, גם בהיבטים נוספים.

עינב קאבלה: הכול מתוך מטרה לא חלילה לקחת את הטכנולוגיה אחרת, אנחנו מכירים בזה שזו הדרך הכי נכונה ויעילה שצריך לחתור אליה, אבל גם להכיר במציאות שקיימת ולפעול לאורה.

עינב קאבלה: אני רק אוסיף מילה על סעיף הדיווח, שבהמשך לשיחה שהייה לי עם ראש רשות התקשוב בתחילת הדרך, היות והם מתחללים את כל נושא הדיווח של משרדי הממשלה הם גם מן הסתם יוציאו להבנתי, כפי שהבנתי ממנו, קווים מנחים לגבי הנושא וכל משרד או גוף שאמור לדווח יוכל להיעזר בקווים המנחים האלה כדי לייצר דיווח טוב לוועדה.

עינב קאבלה: תודה לכל מי שהשתתף בזום ולכל משרדי הממשלה שלקחו חלק ותרמו מזמנם ומרצם מתוך רצון טוב להגיע להסכמות ולהעביר את זה בהסכמה רחבה.

עינב קאבלה: לפני ההצבעה אני רוצה להודות לצוות הוועדה המופלא שלנו שהאיר את עיני לנושא של הדיווח ובזכותו הצלחנו לתקן את זה.

עינב קאבלה: תודה לאיילת מנהלת הוועדה ותודה לנעמי ותודה לנירה היועצת המשפטית המופלאה.

עינב קאבלה: תודה רבה על כל העזרה, בשעות לא שעות, עבודה רבה גם מאחורי הקלעים, זמן שלא כולם מודעים לו, הכול כדי להביא לכאן מוצרים כמה שיותר טובים ולקדם את החקיקה.

עינב קאבלה: אני מעלה להצבעה לקראת קריאה שנייה ושלישית הצעת חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים (תיקון), התש"ף-2020.

עינב קאבלה: בעד – 2

עינב קאבלה: נמנעים – אין

עינב קאבלה: אושר פה אחד.

מיכאל מלכיאלי: אני מנצל את ההזדמנות להודות ליושבת-ראש הוועדה, לנירה היועצת המשפטית, לאיילת מנהלת הוועדה על שעות של עבודה וגם למשרדי הממשלה, משרד המשפטים, משרד הפנים ומשרד התקשוב.

מיכאל מלכיאלי: הוצאנו מוצר מוגמר מאוד יפה.

משה אבוטבול: אצרף את ברכתי.

משה אבוטבול: אני מאוד מודה ליושבת-ראש הוועדה ולמחולל החוק ומייסדו, ידידי הרב מלכיאלי ולחופי העורך-דין המוצלח שהעביר שורה של חוקים חברתיים.

משה אבוטבול: אני כחבר כנסת חדש לומד את חקיקת החוקים בדרך הנעימה והטובה ביותר, גם לדעת את הקשיים, איפה משרדי הממשלה משתלבים, איפה צריך לרצות ואיפה למחות.

משה אבוטבול: תודה לוועדה כולה, לנירה על הליווי ולכל מי שעשה למען הדברים, בשמי ובשם רבבות שייהנו מהחוק.

עינב קאבלה: תודה לכולם, יישר כוח לכולם, הישיבה נעולה.