ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 49, 2020-09-07 12:30

דוד ביטן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה, הנושא היום בקשה לדיון מהיר של חברי הכנסת אנדרי קוז'ינוב, אלכס קושניר ומיכל וונש.

דוד ביטן: הנושא קשור לדוח מרכז המחקר והמידע של הכנסת המצביע על עלייה בשיעור המשתתפים בכוח העבודה לאחר גיל פרישה, בייחוד בקרב עולים חדשים.

דוד ביטן: מי המוביל פה, אלכס?

אלכס קושניר: אנדרי.

אנדרי קוז'ינוב: אני הזמנתי את הדוח, השאלה אם הממ"מ ירצו להציג את העיקרים של הדוח.

דוד ביטן: אז תקרא את מה שהמנהלת כתבה, בשביל מה לחזור פעמיים?

טלי פלוסקוב: הוא יכול להגיד את זה בעל פה.

דוד ביטן: לא, יש פה את הכול, תקרא את זה.

אנדרי קוז'ינוב: אוקיי, אני אקרא את זה ואז אני אוסיף.

אנדרי קוז'ינוב: זה חשוב לפרוטוקול.

דוד ביטן: במקום שתגידו מה שאתם רוצים פה כתוב הכול.

אנדרי קוז'ינוב: אוקיי.

אנדרי קוז'ינוב: דוח מרכז המחקר והמידע של הכנסת מצביע על עלייה בשיעור המשתתפים בכוח העבודה לאחר גיל פרישה בייחוד בקרב עולים חדשים.

אנדרי קוז'ינוב: הצעה לדיון מהיר של כולנו.

אנדרי קוז'ינוב: נקודת המוצא בדיון הזה היא שאזרחים ותיקים שמעוניינים לעבוד מעבר לגיל הפרישה יוכלו להמשיך לעבוד.

אנדרי קוז'ינוב: ההערכה למעסיקים שמעסיקים עובדים אלה וגם לעובדים שבוחרים לעבוד מעבר לגיל הפרישה.

אנדרי קוז'ינוב: בדיון הזה חשוב להבחין בין עובדים שממשיכים לעבוד מעבר לגיל הפרישה בגלל אהבתם לתחום העיסוק שלהם לבין העובדים שממשיכים לעבוד על מנת לחיות בתנאי מחיה בסיסיים ביותר.

אנדרי קוז'ינוב: לקבוצת העובדים הזו, שמעבר לגיל הפנסיה ממשיכים לעבוד לצורך מחיה בסיסית ביותר, ניתן לשייך את העולים החדשים שלא צברו פנסיות בישראל.

אנדרי קוז'ינוב: גם אם העולים מקבלים פנסיה מארצות מוצאם מדובר על סכומים זעומים ביותר שלא מאפשרים מחיה בכבוד בסכומים אלה.

אנדרי קוז'ינוב: חשוב לדאוג ולוודא כי העובדים שממשיכים לעבוד מעבר לגיל הפרישה לא מנוצלים בעבודתם ומקבלים את כל התנאים המקובלים במשק.

אנדרי קוז'ינוב: משבר הקורונה החמיר את מצבם של כלל העובדים במשק וברור שלא פסח על אוכלוסיית העובדים המבוגרים שממשיכים לעבוד על מנת להרוויח את לחמם.

אנדרי קוז'ינוב: חלק מהעובדים האלה בשל העובדה שהם ממשיכים לעבוד מעבר לגיל הפרישה עשויים להיפגע בקבלת קצבאות מהמוסד לביטוח לאומי.

אנדרי קוז'ינוב: לדוגמה קצבת אזרח ותיק עד גיל 70 לגברים מותנית במבחן הכנסות ומגיל 70 ללא מבחן הכנסות.

אנדרי קוז'ינוב: ניתן לקבל הבטחת הכנסה בנוסף, שזה השלמת הכנסה בעיניי, הבטחת הכנסה בנוסף לקצבת אזרח ותיק, שוב, תלוי בהכנסת משק הבית במבחן ההכנסות.

אנדרי קוז'ינוב: חריגה מסף מזכה פוגעת בהטבות משמעותיות כמו הנחה ברכישת תרופות וסיוע אפשרי בשכר דירה למשל.

אנדרי קוז'ינוב: הפגיעה היא כפולה, שכן הם נפגעים מסכום הכסף המופחת שמקבלים בפועל וגם הם נפגעים מההטבות השונות שמקבלים מקבלי הקצבאות.

אנדרי קוז'ינוב: מס הכנסה שלילי.

אנדרי קוז'ינוב: עובדים בפרישה במידה שהם זכאים לכך נאלצים להגיש טפסים בעצמם למימוש ההטבה.

אנדרי קוז'ינוב: חשוב להקל על הבירוקרטיה ולפשט תהליכים עבור אוכלוסייה זו ולחשוב על החזר אוטומטי לאוכלוסיית עובדים זאת.

אנדרי קוז'ינוב: הדיסריגרד הוא הסכום שנקבע בחוק שבו לא מתחשבים בעת חישוב הזכאות לקצבה ולמרות זאת במקרים רבים אדם הזכאי להבטחת הכנסה מאבד חלק ממנה במידה שהוא יוצא לעבוד.

אנדרי קוז'ינוב: הסכום שניתן להרוויח מבלי שהקצבה תיפגע צריך לעלות בקרב העובדים הבוגרים כך שעם העבודה וקבלת הקצבאות יצליחו להגיע להכנסות מעבר לשכר המינימום שנהוג במשק.

אנדרי קוז'ינוב: בשנת 2017 בוצעה רפורמה עבור המשפחות החד הוריות שבה הוקטן משמעותית הסכום שמקוזז מקצבת הבטחת ההכנסה בגלל השתכרות מעבודה.

אנדרי קוז'ינוב: חשוב לחשוב על רפורמת דיסריגרד ובעצם להעלות את הדיסריגרד גם עבור אוכלוסיית העובדים המבוגרים במשק ובעיקר עבור אלה שמשתכרים לצורך מחיה בסיסית ומרוויחים שכר נמוך מאוד מעבודתם.

אנדרי קוז'ינוב: מהנתונים שעולים בדוח שהוכן על ידי מחלקת המחקר והמידע של הכנסת עולה כי בשנת 2019 שיעורי ההשתתפות של העולים החדשים בגילאי 60 עד 69 גבוהים יחסית לממוצע הכללי ובחלק מהמקרים גבוהים גם ביחס לאוכלוסייה היהודית בלבד.

אנדרי קוז'ינוב: בהתייחס לנשים בלבד, שיעור ההשתתפות של עולות ביחס לכלל האוכלוסייה בכוח העבודה גבוה יותר בכל גילאי 60 ומעלה ובפערים משמעותיים.

אנדרי קוז'ינוב: מניתוח נתוני ההשתתפות בתעסוקה בשנת 2019 לעומת 2016 עולה כי הגידול בקרב העולים היה גבוה מזה שבכלל האוכלוסייה.

אנדרי קוז'ינוב: מהתייחסות המוסד לביטוח לאומי שהגיע לקראת הדיון עולה כי קיים סכום שאינו נלקח בחשבון לצורך קבלת קצבת אזרח ותיק, דיסריגרד, לפני גיל 70.

אנדרי קוז'ינוב: סכום זה עומד על 6,014 שקל ליחיד ו-8,019 שקל ליחיד, תלוי אם הוא אחד או זוג.

אנדרי קוז'ינוב: מעבר לסכום הזה מקוזזים מהקצבה 60% על כל שקל הכנסה.

אנדרי קוז'ינוב: זכאות להבטחת הכנסה.

אנדרי קוז'ינוב: קיים דיסריגרד בסכום של 2,268 שקלים ליחיד ו-2,691 שקלים לזוג.

אנדרי קוז'ינוב: מעבר לסכום זה יש קיזוז בשיעור של 60% על כל שקל הכנסה נוסף מעבודה.

אנדרי קוז'ינוב: לא קיבלנו מענה לכמות האנשים שמנצלים בפועל את הדיסריגרד להכנסות מעבודה שמוכרות במוסד בגיל הפרישה.

אנדרי קוז'ינוב: אלה דברי הפתיחה, ואם תרשה לי, אדוני היושב ראש, אני ארחיב - - -

דוד ביטן: בעצם מה אתה מבקש?

אנדרי קוז'ינוב: לפני שאני אגיד מה שאני מבקש אני רוצה להתחיל בסיפור קטן.

אנדרי קוז'ינוב: פה בכנסת אצלנו בקומה יש מנקה שעובדת במשק הבית, בת 76, שמשתכרת מקצבת זקנה, 1,800 שקלים, וממשכורת מינימום, כאשר מחצית מהכנסתה, בת 76, ועובדת 12 שעות בכל יום עבודה בכנסת, כלומר שני, שלישי, רביעי, היא עובדת 12 שעות - - -

דוד ביטן: פה היא עובדת?

אנדרי קוז'ינוב: פה, היא עובדת בכנסת, היא משתכרת שכר מינימום.

אנדרי קוז'ינוב: מחצית ממה שהיא מרוויחה, כלומר 1,800 פלוס שכר המינימום, היא משלמת לשכר דירה, כי היא לבד, בעלה נפטר.

אנדרי קוז'ינוב: לכן היא נאלצת לעבוד בגיל הזה.

אנדרי קוז'ינוב: רוב האנשים הקשישים, ומדובר לפי המסמך של הממ"מ בעשרות אלפים שעובדים מעבר לגיל פרישה, אני מתייחס מגיל 65 או מגיל 62 לנשים, ורואים בבירור מגמת עלייה משנה לשנה ובמגזר הספציפי הזה של העולים, זה לאו דווקא מהתחברות חברתית, מזה שאנשים רוצים לעבוד.

דוד ביטן: אז מה, מפחיתים להם חלק מה - - -

אנדרי קוז'ינוב: הם עובדים כי לצורך העניין הם מרוויחים קצבת זקנה והשלמת הכנסה ליחיד וזה בערך 3,200 שקל, לזוג זה 5,300 שקל, אחרי גיל פרישה, כלומר קצבת זקנה והשלמת הכנסה לאלה שאין להם פנסיות, שלא צברו מתחילת שנות ה-90.

דוד ביטן: מי שאין לו הכנסות נוספות.

אנדרי קוז'ינוב: ברגע שהם מרוויחים מעבר לסכום הזה מקזזים להם מהשלמת ההכנסה, כלומר הם נאלצים לעבוד עוד יותר כדי להשלים את הפער הזה.

אנדרי קוז'ינוב: עכשיו, הלכתי ובדקתי ב-2018 מה קו העוני בישראל.

אנדרי קוז'ינוב: קו העוני בישראל זה בערך הסכום הזה, זה 3,100, 3,200 שקל לבן אדם.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר הקשישים האלה, גם כשהם עובדים וגם כשהם מקבלים קצבת זקנה הם נשארים בקו העוני ומאלצים אותם להישאר בקו העוני.

אנדרי קוז'ינוב: כדי לפרוץ את קו העוני ואיכשהו לחיות בכבוד הם נאלצים לעבוד יותר ויותר וזה בעבודות שחורות.

דוד ביטן: אני אגיד לך מה הבעיה, הבעיה שהשלמת ההכנסה זה למי שאין לו הכנסה.

דוד ביטן: אם הוא עובד, אז אומרים לו אם אתה עובד נוריד לך את ההשלמה הזו.

אנדרי קוז'ינוב: זה ההיגיון של האוצר.

אנדרי קוז'ינוב: אבל כמו שעשו עם הנכים עם הדיסריגרד, העלו את הדיסריגרד לסכום של שכר המינימום במשק.

אנדרי קוז'ינוב: עבור הקשישים האלה, ואני מבין שזו השלכה כלל רוחבית, אפשר להגיד רק אוכלוסיית הקשישים העולים, למרות שאפשר להבחין בהם ספציפית, אבל פה מדובר באנשים חסרי כול, לא הייתה להם הזדמנות להרוויח את הפנסיה הזאת, להתקיים בכבוד אין להם אפשרות.

אנדרי קוז'ינוב: הפגיעה במשק במידה שיעבדו ועדיין יקוזז להם פחות מהשלמת הכנסה זה יוצר מצב הפוך, זה יוצר אנשים שצורכים יותר וזה תורם לכלכלה.

אנדרי קוז'ינוב: אני גם מבין שהמשרד לשוויון חברתי גם בתמונה והשרה לשוויון חברתי עשתה חישוב ולפי החישוב שלה אם מעלים את הדיסריגרד מעבר ל-2,200 ומשהו שקל ליחיד זה מייצר הכנסות למדינה מעבר למיליארד שקל בשנה.

אנדרי קוז'ינוב: אנחנו משמרים כוח עבודה איכותי, זה מעלה את ההכנסות של המדינה במיליארד שקל לשנה.

דוד ביטן: הם גם שוכרי דירות?

אנדרי קוז'ינוב: הם גם שוכרי דירות.

דוד ביטן: אבל לא כולם.

אנדרי קוז'ינוב: לא, לא כולם.

אנדרי קוז'ינוב: מחצית מהעולים של שנות ה-90 עדיין שוכרים דירות.

דוד ביטן: הם גרים עם הילדים בעצם.

אנדרי קוז'ינוב: במקבצי דיור זה כמה עשרות אלפים, זה 20,000 עד 30,000.

דוד ביטן: הרוב גרים עם הילדים, לא?

טלי פלוסקוב: מה פתאום?

אנדרי קוז'ינוב: לא, לא, לא.

דוד ביטן: אצל הרוסים זה ככה.

אנדרי קוז'ינוב: לא, לא, לא.

טלי פלוסקוב: לא, ממש לא, כבר לא.

טלי פלוסקוב: זה היה פעם, אבל זה כבר ממש לא.

אנדרי קוז'ינוב: מה שצריך לעשות פרקטית, פרקטית יש שתי דרכים - - -

דוד ביטן: אתה יודע מה זה אומר, שיקבלו את הפנסיות מאוקראינה - - -

אנדרי קוז'ינוב: אבל הפנסיות מאוקראינה זה - - -

דוד ביטן: יורידו את השלמת ההכנסה.

אלכס קושניר: זה 30 דולר.

טלי פלוסקוב: זה 30 דולר.

טלי פלוסקוב: על איזה פנסיה אתה מדבר?

טלי פלוסקוב: 30 דולר פנסיה.

דוד ביטן: אז יורידו את זה מהשלמת ההכנסה.

טלי פלוסקוב: אוקראינה בכלל לא משלמת, רוסיה משלמת 30 דולר.

טלי פלוסקוב: זה כלום.

אנדרי קוז'ינוב: וגם כדי לקבל את זה אתה עובר תלאות.

טלי פלוסקוב: זה עולם שלם.

אנדרי קוז'ינוב: קודם כל רוחבית צריך להעלות את הדיסריגרד, גם מתוך המחויבות שלנו לאותם קשישים עובדים כדי שיחיו בכבוד, ולא מ-3,000.

טלי פלוסקוב: לפחות להעלות אותו כמו שעשו לנכים.

דוד ביטן: אבל דיסריגרד זה - - -

אנדרי קוז'ינוב: נכון, להעלות אותו.

דוד ביטן: לא, הדיסריגרד לדעתי כתוב בחוק.

טלי פלוסקוב: ברור, זה בחוק.

דוד ביטן: אז צריך תיקון חוק פה.

טלי פלוסקוב: אבל יש לנו תקדים.

טלי פלוסקוב: העלו את הדיסריגרד לנכים ל-3,800.

דוד ביטן: אנחנו העלינו את זה בחוק, את לא זוכרת?

טלי פלוסקוב: נכון.

טלי פלוסקוב: אז אם אנחנו נצליח להגדיל את הדיסריגרד לאנשים האלה לאותו סכום - - -

דוד ביטן: אבל לזה צריך חוק.

טלי פלוסקוב: בטח, זה באמצעות חקיקה, חד משמעית.

אנדרי קוז'ינוב: כן.

אנדרי קוז'ינוב: בנוסף מה שצריך לוודא, נוצר פה עוד דבר אבסורדי, שברגע שאתה מרוויח ומקוזזת לך השלמת הכנסה אתה גם לא מקבל הנחות, לא בארנונה, לא הנחות מוניציפליות, לא הנחות נוספות בתחבורה.

שלומית אבינח: הטייטל של השלמת הכנסה נותן לך הרבה הטבות.

אנדרי קוז'ינוב: נכון, נותן לך הרבה הטבות.

אנדרי קוז'ינוב: עכשיו, ברגע שמקזזים לך השלמת הכנסה אתה מפסיד גם את ההטבות האלה וגם זה עיוות.

דוד ביטן: אוקיי, בואו ניתן לחברים האחרים, גם הם - - -

אנדרי קוז'ינוב: גם זה עיוות, כי בסוף, צריך להבין, אלה אנשים עניים.

אנדרי קוז'ינוב: הם על סף העוני, על קו העוני.

דוד ביטן: כן, מיכל.

מיכל וונש: אדוני היושב ראש, אני ממשיכה מהמקום שבו חבר הכנסת - - -

דוד ביטן: תשלימי, ואחר כך קושניר.

מיכל וונש: הרי מן הסתם אלה אנשים שזקוקים לזה הכי, אנחנו מדברים על אנשים עניים.

דוד ביטן: מה הדיסריגרד היום?

אנדרי קוז'ינוב: 21% ליחיד, 25.5% לזוג, שזה הסכומים, 2,200 ומשהו ליחיד ו-2,500 או 2,600 לזוג.

דוד ביטן: מה 25?

דוד ביטן: 25 משכר מינימום?

אנדרי קוז'ינוב: מהשכר הממוצע.

מיכל וונש: אני רק רוצה להוסיף לזה, אדוני היושב ראש, שאנחנו צריכים לקחת בחשבון שתוחלת החיים מתארכת ואנחנו תקועים עם גילאי פרישה שהם לא רלוונטיים לתוחלת חיים מתארכת ולאנשים שאין להם פנסיות ליותר שנים.

דוד ביטן: כן, אבל את יודעת שברגע שמשנים את הדיסריגרד אז יש לזה עלויות תקציביות.

טלי פלוסקוב: ברור.

טלי פלוסקוב: גבוהות מאוד, אני בדקתי.

דוד ביטן: לא יודע כמה, אבל יש עלות תקציבית.

מיכל וונש: אני רק רוצה להגיד עוד דבר אחד.

מיכל וונש: אנחנו מסתכלים אל מול גל העלייה שאנחנו כל הזמן מדברים עליו, על הרבה מאוד אנשים שיגיעו, אני לא מדברת על ארצות הברית, על שאר העולם, אנחנו בעצם צופים גם את העתיד כיוון שבמידה מסוימת אנחנו מדברים כל הזמן על הסרת החסמים וזהו חסם נוסף שאפשר להיערך אליו מבעוד מועד על בסיס העבר ועל בסיס ההווה כשאנחנו כבר יודעים שדורשים את התיקון שלהם, כפי שאנדרי ציין.

אנדרי קוז'ינוב: ובנוסף גם תחשבו על זה, אנחנו מדברים עכשיו על אנשים עולי שנות ה-90 שיצאו לפנסיה בתחילת שנות ה-2000.

אנדרי קוז'ינוב: מה יקרה עם כל אלה שפרשו בין 2010 להיום או יפרשו בעוד חמש שנים?

אנדרי קוז'ינוב: גם הם לא זכו בפנסיות.

אנדרי קוז'ינוב: כי בסוף חוק פנסיה חובה זה מ-2008, מ-2008 עד 2020, כרגע, עשו חישוב, אגב, הפנסיה הממוצעת של עולה לפי החוק של 2008, העולים שהגיעו משנת 2000, היא 237 שקלים, הממוצעת, לחודש.

אנדרי קוז'ינוב: זה הפנסיה שהם צברו.

מיכל וונש: אנחנו הופכים אותם לעניים ליותר שנים, נכון.

אנדרי קוז'ינוב: אלה סכומים שהם – 230 שקל אתה משאיר במסעדה היום, אתה יוצא עם משפחה היום זה סכום מינימום.

שלומית אבינח: איזה מסעדה?

אנדרי קוז'ינוב: וזה מסעדה מזללת רחוב כזו.

דוד ביטן: 230 לבן אדם זה הרבה במסעדה, מה שאתה אומר.

דוד ביטן: אם אתה מדבר על מסעדות, אני לא יודע מה הניסיון שלך.

אנדרי קוז'ינוב: אתה יוצא לשווארמה 230 שקל למשפחה.

דוד ביטן: לא, ממוצע של בן אדם למסעדה זה 90 שקל.

דוד ביטן: תלוי אם הוא שותה או לא שותה.

מיכל וונש: הנקודה היא, אדוני היושב ראש, אנחנו לא במסעדה, אנחנו דנים אנשים לעוני.

דוד ביטן: לא, אני אומר, לפי המסעדה זה המצב.

מיכל וונש: אנחנו גם דנים אנשים לעוני להרבה יותר שנים, חייבים להבין את הנקודה הזאת.

דוד ביטן: הבנתי.

דוד ביטן: קושניר.

אלכס קושניר: אני עוסק בדבר הזה כבר הרבה מאוד זמן, מאז שנכנסתי לחיים הציבוריים, עוד כשהייתי מנכ"ל משרד הקליטה.

אלכס קושניר: כשנכנסתי למשרד הניחו על השולחן שלי דוח של חבר הכנסת אלקין, שאז היה שר הקליטה, שהיו בו הרבה מאוד דברים חשובים לפתרון.

אלכס קושניר: על הנושא הזה הם עבדו ביחד עם חברת - - -

דוד ביטן: אתה החלפת את פורר במשרד הקליטה?

אלכס קושניר: לא, בינינו היה פער.

אלכס קושניר: חביב קצב היה בינינו ועכשיו שוב פעם חביב קצב.

שלומית אבינח: היה גם אפרצ'ב תקופה.

אלכס קושניר: לא, אבל אפרצ'ב היה לפני פורר.

דוד ביטן: אז מי היה באמצע?

אלכס קושניר: חביב קצב, מי שעכשיו מנכ"ל בפועל.

דוד ביטן: לא היה לכם אף אחד מ'ישראל ביתנו' לשים שם בין לבין?

אלכס קושניר: לא, אלקין היה שר הקליטה, אלקין לא ישים מישהו מ'ישראל ביתנו'.

דוד ביטן: לא בטוח.

דוד ביטן: אלקין יש לו יחסים עם - - -

אנדרי קוז'ינוב: אבל הם הכינו דוח מאוד מכובד.

אלכס קושניר: כן, כפי שאמרתי, הדוח הזה כלל הרבה מאוד דברים חשובים ונכונים, אחר כך השלמנו את הדוח הזה והצגתי אותו אני בישיבת הממשלה לראש הממשלה, היו שם כמה סעיפים, כולל העלאת דיסריגרד.

אלכס קושניר: ראש הממשלה אז ביקש מאבי שמחון לבחון את הסוגיה הזאת, תוך חודש לתת פתרונות, מאז עברו כבר שנה וחצי מאותו אירוע.

אלכס קושניר: במהלך כל מערכות הבחירות הבלתי נגמרות שעברנו כמעט כולם, כל המפלגות, הליכוד ו'כחול לבן' וגם אנחנו כמובן, הבטחנו לטפל בסוגיה הזאת.

אלכס קושניר: לפני כחודשיים וחצי העליתי למליאת הכנסת את החוק להצבעה.

אלכס קושניר: החוק כולל שני סעיפים, סעיף אחד זה העלאת דיסריגרד, כמו שאנדרי מדבר עליו, ב-4% לכל מגזר, זאת אומרת לכל יחיד או זוג, והסעיף השני אומר להגדיל את הכנסת המינימום לקשיש בישראל ל-70% משכר המינימום.

אלכס קושניר: מאיפה לקחנו את זה?

אלכס קושניר: אלה בעצם הנתונים האמפיריים של ה-OECD.

אלכס קושניר: לצערי הרב החוק לא עבר, שאלת על העלות התקציבית, אז אני אגיד לך במדויק.

דוד ביטן: לא, של הדיסריגרד, כל 100 שקל שאתה מעלה בדיסריגרד יש לך עלות תקציבית?

אלכס קושניר: הצעת החוק הזו לא נולדה סתם, היא עברה הרבה מאוד צינורות כולל הצינורות במשרד האוצר כאשר ניהלנו משא ומתן קואליציוני וגם בביטוח לאומי.

אלכס קושניר: כל הצעת החוק שאנחנו דיברנו עליה עולה פחות משני מיליארד שקל.

דוד ביטן: לא, אתה מדבר על ההצעה הגדולה, של ה-70%.

אלכס קושניר: שנייה, דוד, תן לי להשלים.

אלכס קושניר: רוב הכסף הולך לאותם 70% משכר מינימום.

אלכס קושניר: הכסף שאתה מדבר עליו, על העלאת דיסריגרד, אני עושה הערכה גסה, אתה מדבר בין 200 ל-300 מיליון שקלים בשנה.

אלכס קושניר: היות שאנחנו כל כך הרבה מדברים על זה אני חושב שאנחנו לא צריכים להמציא פתרונות, הפתרונות קיימים.

אלכס קושניר: אתם לא רוצים את הצעת החוק הזו?

אלכס קושניר: יש הצעות חוק אחרות, יש את הדוח של אלקין שגם בו יש את הדברים האלה.

אלכס קושניר: העניין הוא מתי הממשלה תחליט שהיא רוצה לפתור את זה.

אלכס קושניר: בינתיים, לצערי הרב, אני שומע רק דיבורים ואני שומע רק הבטחות, אבל שום דבר לא קורה עם זה למרות שכולם, לפחות הצהרתית, מדברים עד כמה הדבר הזה חשוב ועד כמה צריך לטפל בזה וכמה צריך לטפל בזה.

אלכס קושניר: אז במקום דיבורים בואו פשוט פעם אחת נצביע בעד הצעת החוק, קואליציה, תעלו את החוק הזה.

דוד ביטן: של ה-70%?

דוד ביטן: זה מה שהיה בהסכם הקואליציוני.

אלכס קושניר: לא ה-70%.

אנדרי קוז'ינוב: את הדיסריגרד.

אלכס קושניר: אדוני, עזוב, אתה לא רוצה 70%.

דוד ביטן: לא, זו ההצעה שלכם בהסכם הקואליציוני.

אלכס קושניר: עזבו, יש ויכוחים, 70% זה נכון או לא נכון, בסדר, אני שם את זה רגע בצד.

דוד ביטן: ההצעה שלכם, עזוב רגע את ה-70%, זה להעלות את הדיסריגרד, זו ההצעה.

אנדרי קוז'ינוב: הדיסריגרד וגם לטפל בכל העניין של ההנחות.

אלכס קושניר: ההנחות ייכנסו לך אוטומטית.

אנדרי קוז'ינוב: לא, גם אם זה מקוזז אז בסוף שזה לא ייפגע.

דוד ביטן: אז בכמה אתם רוצים להעלות את הדיסריגרד?

אלכס קושניר: לפי הצעת החוק שאנחנו אז הצענו.

טלי פלוסקוב: 3,800.

טלי פלוסקוב: צריך להעלות ל-3,800 כמו שעשינו אצל הנכים.

אנדרי קוז'ינוב: נכון.

אלכס קושניר: אני בעד.

דוד ביטן: 3,800.

דוד ביטן: אם אתה מרוויח 3,800 בעבודה הנוספת לא יירד לך כלום מ - - -

טלי פלוסקוב: רמת ההכנסה לא יורדת.

דוד ביטן: וכמה היום זה?

דוד ביטן: מעלים מכמה לכמה?

אלכס קושניר: 2,200.

אנדרי קוז'ינוב: 2,200, 2,600.

דוד ביטן: וכמה יש קשישים כאלה?

אלכס קושניר: 200,000.

אנדרי קוז'ינוב: לא, יש סך הכול מבחינת העולים, אליעזר ישיב על זה יותר טוב, אבל יש 240,000 עולים, מתוכם בכוח עבודה 70,000 לדעתי.

טלי פלוסקוב: נמצאים מביטוח לאומי איתנו?

דוד ביטן: 70,000?

אנדרי קוז'ינוב: 70,000 בכוח העבודה, אבל אליעזר ישיב יותר טוב, הוא עשה את החישובים האלה.

אנדרי קוז'ינוב: זה מגיל 60 ומעלה.

אנדרי קוז'ינוב: אם אתה הולך מגיל 65 זה פחות.

דוד ביטן: כל 100 שקל, כמה היה לנו אז עם הנכים כל 100?

דוד ביטן: את זוכרת?

טלי פלוסקוב: אני כבר לא זוכרת.

דוד ביטן: שמה יש 400,000 ומשהו.

שלומית אבינח: אבל יש פה גם את ביטוח לאומי.

אנדרי קוז'ינוב: אגב, דיברתי גם עם ביטוח לאומי, דיברתי עם המנכ"ל של הביטוח הלאומי, הוא מאוד תומך בדבר הזה.

טלי פלוסקוב: אני יודעת, גם אני, אני גם קידמתי את החוק הזה ולא רק המנכ"ל, יש גם עובדי הביטוח הלאומי שמכירים את הנושא מצוין, אולי הם יגידו לנו באמת - - -

דוד ביטן: פה מדובר על 1,600 שקל בערך כפול 70,000.

אנדרי קוז'ינוב: אבל, שוב, 70,000 זה מגיל 60, היום גיל הפרישה לגברים הוא 67, לנשים 62.

אנדרי קוז'ינוב: אז זה מוריד טיפה את העלויות, זה מוריד את המספרים.

דוד ביטן: צריך לעשות מגיל 67, אין קשר.

דוד ביטן: מי זה בממ"מ?

אליעזר שוורץ: אליעזר שוורץ, מרכז המחקר והמידע.

אליעזר שוורץ: אני לא אחזור על הנתונים שהוצגו ברובם, אבל אני רק רוצה בהקשר של הדיון האחרון על הדיסריגרד לחדד שבחוק - - -

דוד ביטן: יש לך את העלויות של הדיסריגרד?

דוד ביטן: עשית את זה אולי?

אליעזר שוורץ: עשיתי כרגע על המחשבון, תיקח 1,600 שקל בחודש כפול 12 חודשים כפול 50,000 אנשים זה מתקרב למיליארד שקל.

אלכס קושניר: אבל זה לא הסכומים האלה.

אנדרי קוז'ינוב: זה לא הסכומים האלה.

אליעזר שוורץ: השאלה היא איזה סכום רוצים ללכת אליהם, כלומר כל תוספת שנכפיל בחודשים - - -

דוד ביטן: בחיים לא נשיג מיליארד.

דוד ביטן: לא יכול להיות.

דוד ביטן: זה גבוה מדי.

אליעזר שוורץ: לא, השאלה היא שוב, כל סכום כפול 12 חודשים - - -

דוד ביטן: בדיסריגרד של הנכים זה היה סכום של 200 מיליון בערך וזה 400,000 איש.

אנדרי קוז'ינוב: לא, אנחנו לא מדברים על 400,000.

דוד ביטן: לא, אני מדבר שם, אתה טועה בסכום.

טלי פלוסקוב: רגע, אני מחשבת.

אליעזר שוורץ: אנחנו נחשב ונבדוק, רק חשוב לי לציין ש - - -

דוד ביטן: זה לא הולך לפי 1,600 כפול, כי זה תלוי כמה אתה מוריד, לכן זה שונה.

אליעזר שוורץ: זה מה שרציתי להגיד, זה נכון, זה המקסימום.

דוד ביטן: לכן זה שונה, החישוב התקציבי הוא לא מה שאתה אומר.

אליעזר שוורץ: זה מה שרציתי להגיד, אם אתה הולך למקסימלי, שכולם ייהנו מהסכום המרבי זה הסכום.

אנדרי קוז'ינוב: אבל לא כולם צריכים את זה, זה בדיוק הסיפור, לא כולם עובדים.

אליעזר שוורץ: זה בדיוק מה שרציתי לחדד.

אליעזר שוורץ: בחוק יש הבחנה בין דיסריגרד להכנסות מעבודה לדיסריגרד מהכנסות אחרות ואם אתה מתמקד רק בדיסריגרד להכנסות מעבודה אז זה בעצם פתרון לבעיה שהוצגה פה.

אליעזר שוורץ: כי אם תעלה את כל הדיסריגרד זה יכניס פנימה גם אנשים שלא עובדים וכבר היום יש הבחנה מ-2008, כשתיקנו את זה, אני חושב שחבר הכנסת אלקין אז תיקן את זה בתור חבר כנסת, כשהוא הגדיל את זה, כי לגבי גילאים אחרים יש שוויון בסכומים.

אליעזר שוורץ: דווקא בקרב בני ה-67 ומעלה עשו את ההבחנה בין הכנסות מעבודה לבין הכנסות מפנסיה, אז זה דווקא מקל את זה בצורה טובה.

אנדרי קוז'ינוב: אבל, שוב, הפנסיה פה היא לא רלוונטית, הפנסיה הממוצעת זה 230 ומשהו שקל לחודש.

אנדרי קוז'ינוב: גם אלה שנכנסו להסדר פנסיה מ-2008.

אליעזר שוורץ: שוב, אם צריך אנחנו נוכל לבדוק אחר כך, אבל תמיד התיקונים של חוק הבטחת הכנסה, בהנחה שלא יכולים לעשות הבחנה בין עולים לוותיקים זה מאות מיליונים.

טלי פלוסקוב: צריך גם לקחת בחשבון שיש אנשים היום שלא עובדים כי הם יודעים שזה הולך להיפגע.

טלי פלוסקוב: אם הם יידעו שזה – אני פשוט זוכרת את הדיונים שלי עם ביטוח לאומי ואז אמרו לי שאנשים חדשים ייכנסו עוד.

טלי פלוסקוב: גם את זה צריך לקחת בחשבון בעלות התקציבית.

טלי פלוסקוב: זאת אומרת יש פה נושא מאוד מורכב, תרשו לי אם אפשר כבר עכשיו - - -

מיכל וונש: השאלה פה היא אם יש סיבה להבחין את העולים ממי שאינם עולים.

אנדרי קוז'ינוב: בטח.

שלומית אבינח: ברור.

מיכל וונש: אני שואלת.

טלי פלוסקוב: לא, מיכל, אין פה כזה.

טלי פלוסקוב: אני רוצה להגיד לכם, ברשותך, אדוני היושב ראש - - -

מיכל וונש: כי אז אנחנו מרחיבים את זה לכלל האוכלוסייה.

טלי פלוסקוב: אני רוצה להזכיר לכם שחוק חובת הפרשה לפנסיה נכנס לתוקף מ-2008, עד 2008 יש המון אזרחי מדינת ישראל שלא בהכרח עולים שהם גם ללא פנסיה.

טלי פלוסקוב: מי שלא עבד במקומות ציבוריים ולא דאגו להם לפנסיה תקציבית גם הם ללא פנסיה, או שהם כן מ-2008 התחילו להפריש להם אז הם מקבלים 400-300 שקל אולי, גם מקרים כאלה קיימים.

טלי פלוסקוב: אז צריך לקחת בחשבון שאנחנו לא יכולים להגביל את זה.

מיכל וונש: אז אי אפשר להבחין.

מיכל וונש: אני מסכימה.

טלי פלוסקוב: אנחנו מדברים על כל קבוצת האזרחים הוותיקים בגילאים מסוימים שהם מקבלים השלמת הכנסה וממשיכים לעבוד.

אנדרי קוז'ינוב: לא, עצם זה שאתה מקבל השלמת הכנסה זה אומר שאין לך פנסיה.

טלי פלוסקוב: אז עוד פעם, יש הרבה אנשים, יש כאלה כמו הגברת מהכנסת, שהיא ויתרה על השלמת הכנסה והלכה לעבוד, כי אז בעצם היא מקבלת קצת יותר ממה שמותר, אבל יש כאלה שלא עושים את זה, לא עובדים יותר כדי לא להפסיד את ה - - -

דוד ביטן: היא בת 76, כמה היא עוד יכולה לעבוד?

אנדרי קוז'ינוב: אבל היא עובדת 12 שעות כל שבוע שלושה ימים.

דוד ביטן: כל יום?

אנדרי קוז'ינוב: כל יום.

אנדרי קוז'ינוב: רק כדי להרוויח.

טלי פלוסקוב: דוד, האנשים האלה מבינים שאם הם לא יעבדו, הם לא עושים את זה בגלל פינוקים, הם עושים את זה כי אין להם איך לחיות.

מיכל וונש: אין להם מה לאכול.

דוד ביטן: איך אדם בן 80 יכול לעבור דירה בשכירות?

דוד ביטן: איך הוא יכול?

דוד ביטן: הוא בקושי זז, אם בכלל.

טלי פלוסקוב: ככה, כי המדינה לא דאגה להם לדיור ציבורי, אין מספיק דיור ציבורי, סיוע לשכר דירה לא מספיק.

טלי פלוסקוב: אני עכשיו יכולה לתת לך רשימה כזאת למה לאנשים האלה צריך לעזור, וזה נושא מאוד מאוד מורכב.

טלי פלוסקוב: אני אשמח, אדוני היושב ראש, אם אנחנו נעשה פה דיון משותף עם ועדת הכספים.

מיכל וונש: זאת הנקודה.

טלי פלוסקוב: כן, דיון משותף עם ועדת הכספים, נשים את כל הנקודות האלה, נסביר למה.

טלי פלוסקוב: זאת לא הפעם הראשונה שהממ"מ עושים לי את העבודה הזאת, אני זוכרת שעשית לי את זה בכנסת הקודמת וכמה אנחנו מדברים על זה.

טלי פלוסקוב: גם את שר האוצר להביא לכאן, גם את שר הרווחה, זו האוכלוסייה הכי הכי ענייה, וזו בושה שלנו, של המדינה, שהאנשים האלה חיים מתחת לקו העוני.

אנדרי קוז'ינוב: נכון.

אנדרי קוז'ינוב: ושוב, כשאתה מדבר עם משרד האוצר התשובה היא שצריך לבחון את זה וצריך לבחון את זה והעלינו בקשה לפגישה, שום דבר.

טלי פלוסקוב: אין מה לבחון, צריך כסף.

אלכס קושניר: יש הצעה שמונחת על שולחנו של ראש הממשלה כבר יותר משנתיים שמבוססת על דוח של אלקין, ראש הממשלה ביקש מאבי שמחון לתת לו תשובות תוך חודש, מאז, אני אומר לך, עברו שנתיים ולא קרה עם זה כלום.

אלכס קושניר: לא צריך להמציא גלגלים, כל הפתרונות קיימים.

אלכס קושניר: יש כל כך הרבה עבודות, מישהו צריך להחליט שהוא עושה חלק מהדברים, עושה את הכול, עושה משהו, אבל לא יכול להיות שאנחנו כבר כל כך הרבה זמן מסתפקים רק בדיבורים ובדיונים חשובים ככל שיהיו, אבל בסופו של דבר מישהו צריך לתת פתרונות.

דוד ביטן: כן, אבל זה לא דבר שהוועדה יכולה לטפל בו.

אלכס קושניר: אני מסכים איתך.

דוד ביטן: ועדת הקליטה, זה לא - - -

אנדרי קוז'ינוב: אבל תפקיד הוועדה - - -

טלי פלוסקוב: אני חושבת שמטרתם של חברי הכנסת זה להציף את הנושא וכמו שאנחנו מכירים אותך, כמו אריה שנלחם בשביל הזכויות של העולים, לתת לך גם להבין שקיימת בעיה כזאת, קיימת סוגיה כזאת וצריך לחשוב על הצעדים איך אנחנו כן יכולים להתחיל.

טלי פלוסקוב: לא בבת אחת, לא נוכל בבת אחת, אבל להתחיל לשפר את מצבם של האזרחים האלה.

טלי פלוסקוב: צעד צעד.

אנדרי קוז'ינוב: רק דוגמה אחת.

אלכס קושניר: ולא צריך לחכות שהם ימותו.

אנדרי קוז'ינוב: רק דוגמה אחת, בקרב נשים עולות מ-2016 עד 2019 גידול של פי שניים בכמות נשים עובדות.

אנדרי קוז'ינוב: אם ב-2016 רק 4% מהנשים בגילאי 70 פלוס עבדו היום עובדות 8%.

אנדרי קוז'ינוב: זה יוקר מחיה, זה אינפלציה, זה כל הדברים האלה, אבל עובדתית הנשים האלה יוצאות לעבוד כי אין להם יכולת אחרת.

אנדרי קוז'ינוב: עכשיו, נכון שאנחנו לא נוכל לפתור את זה במסגרת הוועדה בסכומים האלה, אבל לפחות שמשרד האוצר יתחיל להתייחס לזה ברצינות.

שלומית אבינח: ושלא יפגעו להם בהשלמת ההכנסה ובכל ההטבות.

אנדרי קוז'ינוב: ושלא יפגעו להם, באמת, מי שעובד, שלא יפגעו להם ב - - -

טלי פלוסקוב: לפחות בסכום, לפחות להגדיל את הסכום.

אנדרי קוז'ינוב: לפחות בסכומים האלה, ארנונה ועניינים.

דוד ביטן: את מי להעלות?

דוד ביטן: את האוצר אתם רוצים להעלות?

שלומית אבינח: עלי בינג, כן.

דוד ביטן: אין טעם, לדעתי.

טלי פלוסקוב: עלי בינג מכיר את הנושא הזה גם מצוין.

אלכס קושניר: אין לזה משמעות.

אלכס קושניר: גם עלי בינג, אין לזה משמעות.

אלכס קושניר: זו החלטה ברמה של שר האוצר וראש הממשלה.

טלי פלוסקוב: לא, לא.

אנדרי קוז'ינוב: לא, יש גם - - -

טלי פלוסקוב: זה חקיקה.

אלכס קושניר: כן, בן אדם יכול להעלות 1,000 הצעות חוק - - -

טלי פלוסקוב: ברור.

טלי פלוסקוב: יש לי חדשות בשבילך, גם אני הגשתי הצעת חוק.

אנדרי קוז'ינוב: גם אני הגשתי הצעת חוק.

אנדרי קוז'ינוב: כולנו הגשנו הצעות חוק בנושא.

אלכס קושניר: תאמיני לי, אני אצביע בעד.

דוד ביטן: טלי, אם את רוצה לשאול את דעתי, בשלב ראשון צריך להעלות את הדיסריגרד לא ל-3,800 אלא ל-3,000.

טלי פלוסקוב: זה מה שאמרתי, בדיוק, להתחיל ממשהו.

טלי פלוסקוב: לתת צעד ראשון, לכן, דוד, אני אמרתי, אם אנחנו נעשה ישיבה משותפת עם ועדת הכספים - - -

מיכל וונש: זה חייב להיות עם ועדת הכספים.

טלי פלוסקוב: כן, כי זה לא מעט כסף.

טלי פלוסקוב: לשבת איתם, להסביר להם, להציף את הסוגיות האלה.

טלי פלוסקוב: מי שקורא את הניירות לא מבין את מה שאנחנו מסבירים.

טלי פלוסקוב: האנשים האלה חיים את זה, אנחנו כבר כל כך הרבה שנים בתוך הנושא הזה, תשאל אותם, אנחנו נענה על הכול, אנחנו אפילו לא צריכים את הביטוח הלאומי, אבל שוב אני אומרת, מישהו צריך להקשיב ולהבין, צריך להתחיל לשפר את מצבם.

טלי פלוסקוב: לפחות להתחיל, תנו צעד אחד, תנו לאנשים תקווה, הנה אנחנו פה, אנחנו חושבים עליכם.

טלי פלוסקוב: זה יהיה מצוין.

אנדרי קוז'ינוב: שוב, אבל לדעתי למשרד האוצר אין התנגדות עקרונית להעלות את הדיסריגרד.

טלי פלוסקוב: ברור, כולם מבינים את זה.

טלי פלוסקוב: לא, לגבי הדיסריגרד יש התנגדות האוצר ועוד איזה.

אלכס קושניר: יש התנגדות מאוד קשה באוצר.

אנדרי קוז'ינוב: ספציפית עבור מגזר העולים, מקבלי השלמת הכנסה, לדעתי אין להם.

טלי פלוסקוב: לגבי דיסריגרד יש התנגדות.

מיכל וונש: משרד האוצר פה.

דוד ביטן: בוא נעלה אותם.

טלי פלוסקוב: בואו נשמע אותם.

דוד ביטן: עלי בינג.

עלי בינג: כן, אתם שומעים אותי?

דוד ביטן: כן.

דוד ביטן: אתה יכול להגיד לנו מבחינת האוצר, אתה מבין שיש פה בעיה רצינית עם הקשישים שעובדים ובעצם מורידים להם את הבטחת הכנסה.

אנדרי קוז'ינוב: לא, השלמת הכנסה.

אנדרי קוז'ינוב: סליחה שאני מתקן, אבל לצורך - - -

דוד ביטן: זה לא אותו דבר?

אנדרי קוז'ינוב: זה לא אותו דבר.

אנדרי קוז'ינוב: הבטחת הכנסה והשלמת הכנסה מבחינת ביטוח לאומי ומבחינת האוצר זה לא אותו דבר, אלה שני מושגים שונים.

דוד ביטן: בסדר, אבל זה כמו הבטחת הכנסה.

טלי פלוסקוב: כן, החוקים זה אותם החוקים.

דוד ביטן: אבל טוב, מקבל את זה, אם זה לא אותו דבר זה לא אותו דבר.

דוד ביטן: תגיד לי, קודם כל אפשר לדעת עלויות תקציביות של שינויים בדיסריגרד?

דוד ביטן: כל 100 שקל יחסית לזה שיש 70,000 איש כאלה - - -

אנדרי קוז'ינוב: פחות.

דוד ביטן: מה העלות התקציבית של השינוי הזה לפי 100 שקל?

עלי בינג: אז אני אגיד כמה דברים.

עלי בינג: ראשית, מבחינת המונחים, המונח החוקי שמופיע בחוק זה הבטחת הכנסה בשני המקרים, אבל צודקים חברי הכנסת שהמונח המקצועי שמדברים מעל גיל זקנה זה השלמת הכנסה, מתחת לגיל זקנה זה הבטחת הכנסה.

עלי בינג: בכל מקרה, מבחינת הדיסריגרד, יש דיסריגרד בשני מקרים שנראה לי רלוונטיים לצורך הדיון הזה.

עלי בינג: אחד זה הדיסריגרד שיש בקצבת הזקנה בגיל המותנה שעליו לדעתי במהלך הדיון נאמר על עבודה שיש גם אצל השרה לשוויון חברתי שנעשתה על ידי הכלכלן הראשי אצלנו.

עלי בינג: זה נושא שנמצא על סדר יומה של הממשלה כבר מזה זמן רב, אנחנו ממשיכים לדון בזה גם כעת.

דוד ביטן: מי הגיש את הצעת החוק הזאת?

טלי פלוסקוב: עד 70 הכוונה שלך?

עלי בינג: אז אני אסביר.

עלי בינג: יש בגדול מגיל 62 ועד 70 אצל נשים ומגיל 67 ועד 70 אצל גברים, זה נקרא הגיל המותנה לקצבת זקנה.

עלי בינג: בגיל הזה ככל שההכנסה שלך היא מתחת ל-6,014, אם אני זוכר את הסכום המדויק, אתה מקבל קצבת זקנה במלואה, מעל הסכום הזה יש קיזוז של 60% עד למשכורת שבה בעצם אתה כבר לא מקבל קצבת זקנה.

אלכס קושניר: זה קצבת זקנה, זה לא הבטחת הכנסה.

עלי בינג: נכון, זו קצבת זקנה.

עלי בינג: אני רגע בכוונה עושה הפרדה בין שני הרבדים כי ראיתי שבמהלך השיח אתם דיברתם על העבודה שנעשתה וכו'.

עלי בינג: אני כן אגיד שבנושא הזה אנחנו עושים עבודה ממשלתית ובוחנים את הסוגיה הזו.

עלי בינג: זה רלוונטי, עוד פעם אני רק מחדד, רק לגיל המותנה.

עלי בינג: מעל הגיל המותנה, מעל גיל 70 כל בן אדם זכאי לקצבת זקנה, זו קצבה אוניברסלית ללא תלות בהכנסה שלו.

עלי בינג: בגיל המותנה יש תלות בהכנסה.

עלי בינג: זה משהו שאנחנו בודקים אותו עכשיו, יש לזה עלויות משמעותיות.

דוד ביטן: מה עם הבטחת הכנסה?

אלכס קושניר: פה דווקא האוכלוסייה היא אמידה, אם הפנסיה שלך, אתה עכשיו בגיל פנסיה והפנסיה שלך היא 6,000 שקלים ואז מתחילים לקזז לך קצבת זקנה, אתה מדבר על אוכלוסיות אמידות.

אלכס קושניר: כאן אנחנו מדברים על מסכנים.

אנדרי קוז'ינוב: או שאתה עדיין ממשיך לעבוד בתפקידים בכירים ומשתכר מעל 6,000 שקל.

דוד ביטן: רגע, בוא ניתן לו להשלים.

עלי בינג: האמת, אתם צודקים, הקיזוז, כפי שאמרתי, מתחיל רק מהכנסה של 6,000, אז במובן הזה זו לא האוכלוסייה הכי הכי חלשה.

עלי בינג: כן חשוב להגיד שזו הכנסה מעבודה, לא הכנסה מפנסיה, זאת אומרת לא מדובר על פנסיונרים בגיל הזה אלא על מי שהמשיך לעבוד בגיל הזה, ולכן זה כן נכון שבחלק ארי מהמקרים, לפי הנתונים שהועברו אלינו, האוכלוסייה שממשיכה לעבוד אחרי גיל 62 אצל נשים ואחרי גיל 67 אצל גברים חלקם זה כל מיני, כמו שתיארתם באמת, אנשים שעובדים פשוט בגיל מבוגר, אבל הרבה פעמים אנשים עושים את זה מאילוצים כלכליים ולכן זו גם סוגיה שלפחות חלק ממנה אנחנו רוצים לתת לה מענה.

עלי בינג: חשוב להגיד שצעד כזה, לפחות בטווח הקצר, תלוי אם הוא כולל נגיעה בבונוס שמקבלים על דחייה בקצבה, תלוי אם הוא כולל העלאת דמי ביטוח לאומי וכו', סוגיה מורכבת, אלה סכומים גדולים של כמה מאות מיליונים במקרה הנמוך ועד כמה מיליארדים בודדים במקרה היותר גבוה.

עלי בינג: את הנתונים המדויקים על הדיסריגרד בהשלמת הכנסה צריך לקבל מביטוח לאומי, אני לא יודע אם יש כאן נציג, אם הזמנתם אותם.

שלומית אבינח: יש בזום.

עלי בינג: לי אין כרגע.

עלי בינג: אני יכול להגיד מהנכים, פחות או יותר, זה פשוט הנושא שהתעסקנו בו לאחרונה, פחות או יותר ככלל אצבע זה היה באזור ה-12 מיליון על כל 100 שקלים בדיסריגרד.

עלי בינג: אלה סדרי הגודל.

עלי בינג: אני לא יודע להגיד את זה בהשלמת הכנסה, לא בדקתי את זה.

דוד ביטן: כמה?

דוד ביטן: לא שמעתי.

עלי בינג: בכל מקרה את נתוני האמת אני מקבל מביטוח לאומי, אין לי את זה אצלי.

טלי פלוסקוב: על כל 100 שקל 12 מיליון.

דוד ביטן: לא הרבה.

דוד ביטן: את רואה?

אלכס קושניר: אבל אצל נכים.

אלכס קושניר: בכמה נכים מדובר?

אליעזר שוורץ: זה 10,000 אנשים.

דוד ביטן: הנכים, לא 10,000.

דוד ביטן: אני אגיד לך למה הוא מתכוון, יש 400,000 נכים, אבל לא כולם בגיל - - -

אנדרי קוז'ינוב: לא, הוא לא מדבר על 60.

עלי בינג: לא, רק כדי להבהיר, אני דיברתי רק על הדיסריגרד של קצבת הנכות, לא על הדיסריגרד של השלמת הכנסה.

עלי בינג: יש כ-260,000 נכים שמקבלים קצבת נכות, אבל לא כולם עובדים, הדיסריגרד מן הסתם משפיע רק על מי שעובד, עובדים כרבע מהנכים.

טלי פלוסקוב: זה משהו אחר.

דוד ביטן: גם פה לא כולם עובדים.

אנדרי קוז'ינוב: זה פחות או יותר אותם אחוזים.

עלי בינג: רק נסביר.

עלי בינג: יש דיסריגרד ויש שיפוע, זאת אומרת יש סכום מסוים שעד אותו סכום לא קורה עם הקצבה כלום, אחרי הדיסריגרד, בעצם הסכום הזה זה הדיסריגרד, אחרי זה יש שיפוע, שזה אומר שעל כל שקל שולי מעבר לדיסריגרד מקזזים לך X אחוזים מהקצבה שלך בגין ההכנסה עד שאתה מגיע לנקודת האיפוס ומאותה נקודה אתה בעצם מקבל רק הכנסה ואתה לא מקבל את הקצבה.

עלי בינג: ברור שככל שמגדילים את הדיסריגרד גם נקודת האפס משתנה, זאת אומרת, אני אתן את הדוגמה מהנכים כי בזה אני מכיר את המספרים יותר טוב, אם היום נקודת האיפוס כדי לקבל קצבת נכות ההכנסה היא באזור ה-11,500, כשמגדילים את הדיסריגרד ל-5,300 מ-3,700, ואם לא משנים את השיפוע זה כמובן מזיז גם את נקודת האיפוס בהתאמה ב-1,600 שקלים.

עלי בינג: זאת אומרת כדי לקבל קצבת נכות גם אם אתה עם הכנסה של 12,000 שקלים אתה תקבל עדיין קצבת נכות גם אם נמוך.

אנדרי קוז'ינוב: אבל אנחנו לא מדברים פה על סכומים כאלה.

אנדרי קוז'ינוב: מבחינת הקשישים, אלה שעובדים בניקיון או בסופרים אנחנו מדברים על משכורות של 3,000 ו-4,000 שקל, 5,000 שקל גג כי זה שכר המינימום.

דוד ביטן: אין להם גם את זה.

אנדרי קוז'ינוב: אנחנו לא מגיעים ל-12,000.

טלי פלוסקוב: הלוואי.

אנדרי קוז'ינוב: הלוואי.

דוד ביטן: אני אגיד לך מה, בוא נגיד, מה באוצר חושבים על לא להעלות את הדיסריגרד במכה אחת אלא להעלות אותו בשלבים, כמו שעשינו בשכר המינימום ודברים מהסוג הזה?

דוד ביטן: נגיד בשלב ראשון להעלות את זה ל- 2,800, ל-3,000, שלב שני ל-3,200, נעשה את זה בטווח של שש שנים נגיד, אז העלויות התקציביות הרבה יותר נמוכות ואז אתה נותן מענה לאנשים, אבל בשלבים.

דוד ביטן: כמו שעשינו בשכר מינימום, לקח לנו שלוש שנים או ארבע שנים והעלינו את זה ל-5,300.

עלי בינג: יש פה כמה רבדים שצריך להתייחס אליהם.

עלי בינג: הרובד הראשון זה בעצם על איזה קצבה אנחנו מדברים.

עלי בינג: קצבת הבטחת הכנסה באופן מהותי זה אמור להיות המענה האחרון למי שאין לו הכנסה, ולכן לעשות פה דיסריגרד מאוד גדול זה קצת סותר את הרציונל של הקצבה מחד, מאידך ברור שגם אנחנו וגם אתם רוצים לתמרץ אנשים לצאת לעבוד ולכן אם אתה עושה קיזוז גדול כבר מהסכום הראשון אתה בעצם באופן מובהק פוגע באינסנטיב של האוכלוסייה לצאת לעבודה וזה האיזון שצריך לשמור.

עלי בינג: מעל גיל זקנה האירוע טיפה יותר מורכב כי ממילא זו אוכלוסייה שאתה באופן עקרוני כמדינה אומר שהיא כבר זכאית לקבל קצבת זקנה וזכאית לקבל פנסיה וכו' ויכולה לצאת משוק העבודה ושם בעצם מערך התמריצים הוא קצת שונה.

עלי בינג: באופן כללי להגדיל את הדיסריגרד מעל גיל זקנה זה משהו שאנחנו מקצועית עוד בוחנים אותו, כמובן שהרובד השלישי זה רובד המקור.

עלי בינג: לצעד כזה יש השלכות תקציביות וכמובן ככל שהממשלה בסוף תרצה להחליט על הצעד הזה היא תצטרך להצביע על מקור תקציבי.

אנדרי קוז'ינוב: מורכב, זה מורכב, אבל - - -

טלי פלוסקוב: מורכב.

טלי פלוסקוב: אני מציעה, אני פונה ליושב ראש ואני אומרת שאנחנו צריכים פה לשבת עם אנשי מקצוע בשולחן עגול אפילו, אולי אפילו לא בדיון בוועדה ככה, ולשבת ולחשוב ולראות את האופציות.

טלי פלוסקוב: אם אתה רוצה לחלק לכמה שנים, לפי דעתי זו גישה נכונה, אנחנו צריכים לראות את העלות שלה כדי שאחר כך נלך לאוצר לבקש מהם - - -

דוד ביטן: כן.

דוד ביטן: אתה יכול לשלוח לנו עלויות של כל 100 שקל בדיסריגרד בהתחשב במספר ה - - -

עלי בינג: אז אני מציע לבקש את זה מביטוח לאומי.

עלי בינג: אני אבקש את זה מביטוח לאומי, אז אני מציע לבקש ישירות מביטוח לאומי וכמובן שיכַתבו את כולנו וכולנו אחרי זה, אני מתחבר למה שחברת הכנסת ציינה, נראה לי שיש מקום לעבודת מטה ממשלתית בנושא.

דוד ביטן: אתה קיבלת את דוח הממ"מ שלנו?

טלי פלוסקוב: יש פה עבודה עוד לעשות.

דוד ביטן: קיבלת?

עלי בינג: ראיתי שני עמודים, כן.

דוד ביטן: לפי מספר העובדים תגיד לנו כמה כל 100 שקל שווה ואז אנחנו נדע על מה להתמקד.

אלכס קושניר: לא, צריך גם את ההכנסה שלהם כדי להבין כמה אתה צריך - - -

דוד ביטן: טוב, אבל יש להם הערכות פלוס מינוס.

עלי בינג: צריך לבקש את זה ממחלקת המחקר של ביטוח לאומי, אני מניח שזה משהו שהם יוכלו לתת.

אלכס קושניר: אני חושב שיש להם.

אלכס קושניר: אני חושב שבזמנו ביקשנו והם עשו עבודה.

שלומית אבינח: הם כן.

דוד ביטן: אם זה באמת הסכום שעל כל 100 שקל זה סכום לא גבוה, אז אין בעיה ללכת על זה.

טלי פלוסקוב: אבל משהו לא מסתדר לי.

דוד ביטן: אם זה סכומים גבוהים מאוד, אם מדברים פה על מיליארד שקל, אז אולי צריך לעשות את זה בשלבים של כמה שנים, אבל אין ספק שאלה זכאים לאיזה שהוא משהו.

דוד ביטן: אין ספק.

אנדרי קוז'ינוב: כרגע הסכום של הדיסריגרד לצורך העניין להשלמת הכנסה, שוב אני אחזור למה שאמרתי, זה בקושי מתחזק אותם על קו העוני, טיפה מעבר לקו העוני, במידה שהם עובדים, והם עובדים לא כי בא להם.

עלי בינג: אני מציע לבקש את הנתונים מהביטוח הלאומי ואחרי זה לעשות שולחן עגול, כפי שהציעה חברת הכנסת, ולדון בנושאים האלה אחרי שיהיו לנו את כל הנתונים המדויקים יותר.

דוד ביטן: ביטוח לאומי יכול לעשות לי חישוב מיידי?

טלי פלוסקוב: הם עשו את העבודות האלה לא פעם, אולי יש להם כבר משהו ש - - -

אלכס קושניר: אין מישהו שלא ביקש מהם.

דוד ביטן: תודה רבה, עלי.

שלומית אבינח: ליאור דוידסון מביטוח לאומי.

ליאור דוידסון: היי, שלום.

דוד ביטן: את ביטוח לאומי?

ליאור דוידסון: אני ביטוח לאומי.

שלומית אבינח: מומחית בתחום גמלאות.

דוד ביטן: שמעת את כל הדיון?

ליאור דוידסון: שמעתי את כל הדיון, אני אבדוק נתונים ואחזור אליכם.

דוד ביטן: יש לך נתונים או שאת צריכה לבדוק אותם?

ליאור דוידסון: אין לי את הנתונים בשלוף ככה ספציפי של מה שביקשתם, אנחנו נבדוק את זה.

דוד ביטן: אם את יכולה להביא לנו לוועדה על מנת שנמשיך את הדיון, מה העלות של כל 100 שקל בדיסריגרד.

ליאור דוידסון: כן, רשמתי לי את זה.

ליאור דוידסון: אנחנו נבדוק את זה.

דוד ביטן: אני מבין שמבחינת ביטוח לאומי ההמלצה המקצועית זה כן לשנות את הדיסריגרד, נכון?

ליאור דוידסון: באופן כללי אנחנו בעד לתת כמה שיותר, לעודד תעסוקה והשלמת הכנסה כמובן כשזה המסכנים, לא יודעת אם 'המסכנים', הנזקקים יותר.

ליאור דוידסון: ספציפית צריך לראות כמה זה עולה וגם לזכור שבסוף זה נועד להבטיח מחיה בכבוד ולא מעבר.

ליאור דוידסון: בוא נגיד את זה ככה.

אלכס קושניר: ומה זה מחיה בכבוד?

אלכס קושניר: איך אתם מגדירים את זה?

ליאור דוידסון: יש לזה הרבה הגדרות.

ליאור דוידסון: קו העוני, לדוגמה, זו אחת ההגדרות.

ליאור דוידסון: יש הרבה הגדרות לזה.

אנדרי קוז'ינוב: אנחנו עשינו בזמנו חישוב, אדוני היושב ראש, עם כלכלנים, מחיה בכבוד הכי בסיסית לזוג קשישים זה באזור 7,250 שקל.

אנדרי קוז'ינוב: זה בערך.

אנדרי קוז'ינוב: סדר גודל.

אנדרי קוז'ינוב: הכנסה לסוג, מכל המקורות.

דוד ביטן: כן, אבל אתה יודע, שכר המינימום הוא לא 7,000.

אנדרי קוז'ינוב: לא, אם עכשיו זאת השאלה זה הסכום.

אנדרי קוז'ינוב: וזה לא הרבה, תחלק את זה לשניים זה 3,600 שקל לבן אדם.

טלי פלוסקוב: אני אגיד לך משהו, אדוני היושב ראש, אני פה מתחברת לאנדרי, אני אספר לך, בקדנציה הקודמת שלי אני, כמו שכולכם יודעים, עבדתי על הנושא הזה.

דוד ביטן: השאלה מה זה ההגדרה של מחיה בכבוד.

טלי פלוסקוב: יש נתונים.

דוד ביטן: האם זה כולל - - -

אנדרי קוז'ינוב: אני לא מדבר עכשיו על רכבי יוקרה ומסעדות פאר.

טלי פלוסקוב: זוג צריך לקבל 7,200 ובודד צריך לקבל 5,000 שקל, ואז אלה סכומים שוועדות, הרבה ועדות הגדירו שזה הסכום שהמדינה צריכה בעצם לדאוג שאנשים יקבלו כדי לחיות בכבוד.

טלי פלוסקוב: בזמנו אנחנו עשינו הערכה כלכלית לזה והגענו למסקנה שזה 4.5 מיליארד שקל כדי להגיע לסכומים האלה שאני מדברת עליהם.

טלי פלוסקוב: אפילו חשבנו כבר על איזה שהיא חלוקה כל שנה.

דוד ביטן: לא יכול להיות.

דוד ביטן: אלה שאין להם פנסיה והכנסות נוספות?

טלי פלוסקוב: כולם.

טלי פלוסקוב: אתה לא יכול רק לדאוג לאלה.

טלי פלוסקוב: ברגע שאתה מגדיל את הסכום גם אלה שלא מקבלים אתה גם צריך להשלים להם, אתה מבין?

טלי פלוסקוב: אתה מכניס הרבה אנשים חדשים.

דוד ביטן: לא, העלות התקציבית של העלאת קצבות הזקנה לשכר המינימום זה 37 מיליארד.

טלי פלוסקוב: 4.5 מיליארד.

דוד ביטן: לא נכון.

טלי פלוסקוב: לא, זה קצבת זקנה.

טלי פלוסקוב: אני לא מדברת על קצבת זקנה.

דוד ביטן: אז על מה את מדברת?

טלי פלוסקוב: אני מדברת על משהו אחר.

דוד ביטן: את מדברת על השלמת הכנסה?

טלי פלוסקוב: נכון.

טלי פלוסקוב: אני מדברת על השלמת הכנסה כי זה באמת - - -

דוד ביטן: זה משהו אחר.

דוד ביטן: זה 4.5 מיליארד?

טלי פלוסקוב: זה 4.5 מיליארד שקל ואז אפילו עשינו תוכנית שכל שנה אם אנחנו נשים מיליארד - - -

דוד ביטן: זה הגיוני, כי אתם דיברתם על 70% ו-70% היה 2.5 או שלושה מיליארד.

טלי פלוסקוב: לא, זה יותר מ-70%, זה משהו אחר.

דוד ביטן: הם דיברו על 70% והעלות הייתה שלושה מיליארד.

דוד ביטן: כשאת מדברת על מלא אז - - -

אנדרי קוז'ינוב: כן, זה לא היה שלושה מיליארד, זה היה פחות משני מיליארד, זו הערכה של האוצר.

דוד ביטן: אתם כולה הייתם צריכים להיכנס לקואליציה ואז הבעיה הזאת הייתה נפתרת.

אלכס קושניר: אם הייתם עומדים לפחות בהבטחה אחת, דוד, היינו נכנסים, אתה יודע את זה.

אנדרי קוז'ינוב: עדיין יש אפשרות ליצור קואליציה, אתה יודע.

דוד ביטן: לא היינו צריכים את הדיון הזה בכלל, אתה מבין?

אנדרי קוז'ינוב: אבל עדיין יש אפשרות ליצור קואליציה.

אלכס קושניר: זה עוד יותר גרוע.

אלכס קושניר: כי אם אתם מתנים את זה במהלך פוליטי זה עוד יותר גרוע.

דוד ביטן: אני לא מתנה, אבל מה אני יכול לעשות ש - - -

אלכס קושניר: תעשו את זה בלעדינו, מה אתם צריכים אותנו?

אלכס קושניר: תעשו.

דוד ביטן: מה לעשות שמהלך פוליטי מביא תקציבים לאוכלוסיות ספציפיות.

אלכס קושניר: קחו את הקרדיט, תעשו, יאללה.

טלי פלוסקוב: כשדוד יהיה שר האוצר אני מאמינה שאנחנו נעשה.

מיכל וונש: אדוני היושב ראש, אולי לפני השאלות הגדולות הובא לידיעתי, אם כבר אנחנו יודעים שעולים חדשים עובדים בגילים יותר מאוחרים אז לפחות, לכל הפחות, יש איזה שהיא הטבה שקשורה בתרגום של מסמכים רשמיים והיתרים נוטריונים, זה עולה הרבה מאוד כסף לאנשים האלה, לפחות את זה ש - - -

אנדרי קוז'ינוב: לא, אני הייתי מסתכל - - -

דוד ביטן: אני חושב שאת מתעסקת פה בקטנות.

אלכס קושניר: יש את זה.

מיכל וונש: אתה צודק, אתה צודק, אבל אני רואה שאנחנו בגדולות לא נתקדם, אז אולי לפחות נפתור את זה מ - - -

דוד ביטן: עזבי את זה, זה בעניין אחר.

אלכס קושניר: לא, משרד הקליטה מממן - - -

אנדרי קוז'ינוב: לא, אבל לפחות אלה שמקבלים השלמת הכנסה - - -

דוד ביטן: זו לא הבעיה עכשיו לתת להם - - -

מיכל וונש: אני מבינה, אדוני היושב ראש, אבל נראה לי שאנחנו לא נפתור את הדברים הגדולים, אז יכול להיות שכדאי לעשות רשימה של הדברים שלפחות – הדברים הקטנים.

מיכל וונש: לצערי אני אומרת.

דוד ביטן: מה שאני מציע, אני מציע כך - - -

אנדרי קוז'ינוב: בואו לפחות נבטיח להם את ההנחה בארנונה.

טלי פלוסקוב: שולחן עגול.

שלומית אבינח: מה עם מס הכנסה שלילי?

דוד ביטן: לא, מס הכנסה שלילי לא רלוונטי פה כי הם מעל גיל פנסיה.

שלומית אבינח: אבל הם כן צריכים טפסים להגיש, זה מה שאמרו גם.

דוד ביטן: לא, לא חושב שזה רלוונטי.

אנדרי קוז'ינוב: לא, אבל שוב, אם אנחנו הולכים על קטנות אז בואו נדאג לסיפור של ארנונה.

מיכל וונש: בסדר, אז צריך לעשות רשימה ולתקוף את זה משם.

דוד ביטן: תרשמי רגע את הסיכום.

דוד ביטן: אנחנו נסכם את הישיבה, אם כי לא נפסיק לטפל בזה, בסדר?

טלי פלוסקוב: בדיוק.

דוד ביטן: קיימת בעיה של קשישים שנאלצים לעבוד מעבר לגיל הפרישה בגלל בעיות כלכליות מצד אחד, ומצד שני מפחיתים להם כספים מהקצבאות שהם זכאים להן כתוצאה מאותה עבודה.

דוד ביטן: הדבר פוגע ביכולת שלהם לחיות בכבוד.

דוד ביטן: הבעיה המרכזית שצריך לתקן במקרה הזה היא הדיסריגרד, הכוונה להעלותו לסכום שצריך להתקרב לדיסריגרד של הנכים שעומד על 3,800, כפי שתוקן בחוק.

דוד ביטן: ההמלצה לממשלה זה להעלות לקבוצה זאת את הדיסריגרד ל-3,800 שקל ואם מבחינה תקציבית הדבר הוא בעייתי להעלות את זה בשלבים לאורך ארבע שנים.

אנדרי קוז'ינוב: אם תרשה לי להוסיף, אדוני היושב ראש, את הסוגיה של הפגיעה בזכויות הסוציאליות.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר אלה שכרגע נפגעת להם השלמת ההכנסה עקב העבודה - - -

דוד ביטן: בסיכום תגיד מה אתה רוצה לתקן.

אנדרי קוז'ינוב: אני רוצה שאלה שנפגעת להם השלמת ההכנסה כרגע עדיין יהיו זכאים להנחות כמו ארנונה.

שלומית אבינח: להטבות שמקנה קבלת הקצבה השלמת הכנסה.

טלי פלוסקוב: לא, אתה לא תוכל.

דוד ביטן: לא, תחליט, אם הוא עובד אז לא מגיע לו, מה אתה רוצה?

אנדרי קוז'ינוב: לא, אבל שוב - - -

טלי פלוסקוב: אתה חייב להגביל לאיזה שהוא סכום, אתה לא יכול - - -

אנדרי קוז'ינוב: לא, אבל אפשר להגביל לצורך העניין, אבל לא כרגע.

אנדרי קוז'ינוב: תגבילו את זה ל-3,800.

דוד ביטן: אם הוא מקבל 3,800 – זה כאילו תפסת את שני הדברים ביחד, זו הבעיה.

אלכס קושניר: לא, דוד, בן אדם שמקבל השלמת הכנסה זה בן אדם שלא צבר פנסיה, אז אפשר לבוא ולומר שללא קשר לקבלת השלמת הכנסה בן אדם שלא צבר פנסיה מעל לסכום שאני לא יודע, 500 שקלים בחודש, יהיה זכאי להטבות כאילו הוא מקבל השלמת הכנסה, לא משנה כמה הוא מקבל.

דוד ביטן: אין לו פנסיה, אבל יש לו ארבע דירות, מה תגיד?

אלכס קושניר: אה, אם יש לו ארבע דירות הוא לא זכאי להשלמת הכנסה.

דוד ביטן: זה מה שאני אומר.

אלכס קושניר: הוא לא זכאי להשלמת הכנסה.

שלומית אבינח: לא, אבל השלמת הכנסה נותנת הטבות, הנחה בארנונה, הנחה ב - - -

דוד ביטן: אני מציע, בואו נילחם על הדיסריגרד.

אלכס קושניר: לא, אבל מה שאנדרי מציע - - -

אנדרי קוז'ינוב: לא, מה שאני מציע זה פרקטי לעכשיו, הדיסריגרד יכול לקחת לנו שנה.

דוד ביטן: בוא נכתוב ככה, כמו כן יש צורך בבדיקה של הפסד הטבות נלוות כתוצאה מאותה עבודה - - -

שלומית אבינח: אבל גם אם הוא חורג בשקל לא מגיע לו כלום.

אנדרי קוז'ינוב: נכון, זה מגוחך, אתה מרוויח 100 שקל יותר ואתה מפסיד הנחה בארנונה.

דוד ביטן: כתוצאה מאותה עבודה.

דוד ביטן: הממ"מ, אתם יכולים לבדוק לנו את זה?

דוד ביטן: איזה הטבות ומה סוג הפגיעה.

אליעזר שוורץ: אפשר, כן, זה כבר נעשה בעבר.

דוד ביטן: אוקיי, אם יש לך מוכן על הכיפק.

אנדרי קוז'ינוב: ארנונה, חשמל.

דוד ביטן: הוועדה מפנה את הבדיקה בעניין זה לממ"מ לצורך המשך דיונים.

אליעזר שוורץ: יש גם בדיקה של האוצר בנושא.

דוד ביטן: בסדר.

דוד ביטן: אז אנחנו נסכם את זה כי צריך להניח את זה, אבל אנחנו לא נפסיק לטפל בזה.

דוד ביטן: נקבל את החומר ונעשה ישיבה.

טלי פלוסקוב: תודה רבה, העיקר שאתה, אדוני היושב ראש, הכנסת את הסוגיה והסכמת איתנו.

דוד ביטן: אני מכיר אותה, אבל מה?

דוד ביטן: לא עד פרטי פרטים.

טלי פלוסקוב: באמת זה היה חשוב.

דוד ביטן: סיימנו להיום?

דוד ביטן: יופי.

דוד ביטן: הישיבה נעולה.