הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה בחברה הערבית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 13, 2020-09-07 10:00

מנסור עבאס: בוקר טוב לכולם.

מנסור עבאס: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה בחברה הערבית.

מנסור עבאס: אנחנו היום דנים בשני נושאים שקשורים לבעיות העומק גם של החברה הערבית, אבל בהתייחס לנושא של פשיעה ואלימות.

מנסור עבאס: אין ספק שיש קשר סיבתי ונסיבתי בנושא של דיור, מחסור בדיור, צפיפות, אוכלוסייה בשכונות השונות, גם העניין של תשתיות וכבישים וכו', אבל גם העניין של מחסור בעתודות קרקע לבנייה, מה שהיה בבעלות פרטית כמעט ואזל, המגרשים שהממשלה והמשרדים מקצים לצעירים לבנייה פרטית גם לא מספקים את הצרכים ואת המשפחות שזקוקות לקרקע וגם אין פתרון, לא בדיור ציבורי, וכבר היה לנו דיון על זה ותהיה התייחסות קצת מאוחרת לנושא הזה.

מנסור עבאס: גם הנושא של סכסוכי קרקע, שאליו ניכנס בישיבה השנייה, גובה קורבנות ועכשיו בראש שלי עוברים כמה מקרים ברהט, בזמר ובעוד כל מיני מקומות, זה רק לאחרונה, ממש סכסוכי קרקע שמגיעים עד שלב של רצח.

מנסור עבאס: אמנם כל סכסוך על קרקע, כל מחסור בדיור, בעתודות קרקע לבנייה, צפיפות, לא צפיפות, זה לא נותן, לא לגיטימציה ולא מתקבל על הדעת שזו תהיה סיבה מוצדקת לאלימות באופן כללי ובוודאי ובוודאי פשיעה ברמה של פגיעה גופנית ופגיעה ברכוש וכמובן רצח במקרה הזה.

מנסור עבאס: לכן אנחנו משקיעים מאמץ, בוועדה הזאת, גם בהיבט הפרלמנטרי, בישיבות שהיא מקיימת, בפגישות שאני עושה עם המשרדים השונים ובוודאי בפעילות החברתית הענפה שאנחנו עושים ביישובים השונים וההתערבות הישירה שלנו בסכסוכים שונים, אנחנו מנסים לתרום את חלקנו במיגור התופעה הזאת, אבל בסופו של דבר אנשים פונים אלינו ומבקשים פתרונות שהם בסוגיות יסוד כמו הסוגיה שאנחנו עומדים היום בפניה, הבעיה של דיור בחברה הערבית, אחר כך סכסוכי קרקע.

מנסור עבאס: מחר יש לנו עוד דיון על פשיעה כלכלית, שוק שחור ואפור, הלוואות, פרוטקשן, דמי חסות, הכול, מחר נטפל בזה.

מנסור עבאס: חברים, אנחנו נתחיל.

מנסור עבאס: אנחנו ניתן הזדמנות לחברנו אמין שמייצג את משרד הבינוי והשיכון להציג את התוכניות שיש להם.

מנסור עבאס: התפקיד שלנו, אנחנו פה לא באנו להחליף את ועדות הכנסת האחרות שמופקדות על הנושאים האלו, אבל ההיבט שלנו אין ספק שהוא קשור בצורה חזקה לקשר הזה בין פשיעה ואלימות לבין בעיות עומק בחברה הערבית, דיור, קרקעות, סכסוכי קרקע וכו' וכו'.

מנסור עבאס: נתחיל עם אמין, אחר כך ניתן הזדמנות כמובן לחברי הכנסת, לממ"מ, יש להם עוד מה להוסיף על הדוח שהם הכינו, ונמשיך הלאה עם שאר המשתתפים והאורחים.

מנסור עבאס: בבקשה, אמין, תציג את עצמך ותן לנו באופן ממוקד ויעיל איפה אנחנו עומדים בנושא הזה.

אמין אבו חייה: בוקר טוב.

אמין אבו חייה: אמין אבו חייה, מנהל אגף מיעוטים במשרד הבינוי והשיכון מזה כארבע שנים.

אמין אבו חייה: כבוד היושב ראש, חברי הכנסת, אני הכנתי פה איזה שהיא מצגת, מצומצמת אמנם, של העשייה של משרד השיכון, איפה אנחנו תורמים או החלק שלנו בצמצום תופעת האלימות והפשיעה בחברה הערבית.

אמין אבו חייה: אנחנו מאמינים וחושבים שלמשרד השיכון יש חלק לא קטן, כי נושא הדיור בכלל מקבל, בטח בשנים האחרונות, משמעות הרבה יותר רחבה, גם כפתרון למצוקת הדיור וגם איך זה משפיע והפעילות הרחבה שאנחנו עושים כתוצאה גם מהחלטות הממשלה הקיימות, 922 וגם מעגלים נוספים שאנחנו הרחבנו אותם או מנסים להרחיב אותם, כדי באמת להשפיע על איכות החיים ורווחת התושבים בכל מה שקשור למשרד הבינוי והשיכון.

אמין אבו חייה: אנחנו סימנו לעצמנו, בחזון שלנו למעשה אחת המטרות, משהו חשוב ומעניין מבחינתנו, מכיוון שמשרד הבינוי והשיכון עוסק בתכנון, שיווק ופיתוח של תשתיות כדי לייצר פתרון למצוקת הדיור אנחנו בתוך הדבר הזה מאמינים, דבר ראשון, שדיור שווה בית שווה ביטחון.

אמין אבו חייה: ככל שאנחנו נשקיע יותר בפתרון מצוקת הדיור, בטח לזוגות הנזקקים ולאוכלוסיות החלשות, אנחנו מייצרים איזה שהוא ביטחון שבסוף לגדל משפחות נורמטיביות, לעסוק בפרנסה וחינוך ובהשכלה זה למעשה לאסוף את האנשים מהתסכול והדיכאון שלמעשה ליווה את החברה הערבית הרבה מאוד שנים בגלל מצוקת הדיור למצב שיהיה אפשר להגיע לבית או דיור בר השגה.

אמין אבו חייה: שתיים, אנחנו מרחיבים את הקריטריונים למוסדות ציבור.

אמין אבו חייה: מתוקף החלטות הממשלה למיניהן, בטח 922, השקענו הרבה מאוד כסף בבניית מוסדות ציבור כשהכיוון של משרד הבינוי והשיכון, הוא עוסק בגיל הרך, נוער, צעירים, קהילה, תרבות וחברה, זאת אומרת מה שלרווחת התושבים, בדגש על הגיל הרך והנוער.

אמין אבו חייה: אנחנו מאמינים שככל שיש לנו פעילות יותר רחבה במוסדות ציבור, בסוף זה פעילות חברתית, החלק השלישי של המשולש, של חינוך בלתי פורמלי ופעילות נוער וספורט ותרבות וקהילה, זה באמת יכול לתרום גם לתופעה הזו.

אמין אבו חייה: אני סימנתי פה לא מעט משימות, אבל שמתי רק את העיקריות שאנחנו עוסקים בהן ביום יום בעניין הזה.

אמין אבו חייה: דבר ראשון נושא התכנון, תכנון קרקע פרטית, מעורבת במדינה.

אמין אבו חייה: שנים רבות כמעט שלא היה תכנון או שהתכנון היה לקוי או לא ברמה שמדינת ישראל וממשלת ישראל מכוונת אליה ולכן אנחנו היום משקיעים בתכנון בכל הפרמטרים כדי לאפשר בסוף תכנון מודרני, מתאים לעידן החדש וגם לצמצם את תופעות הבנייה הבלתי חוקית.

אמין אבו חייה: שתיים, הקמה ושיפוץ של מוסדות ציבור לרווחת התושבים, בדגש על נוער, תרבות וספורט, מה שהזכרתי.

אמין אבו חייה: פיתוח תשתיות בקרקע פרטית באמצעות מענקי ראש שטח ופיתוח תשתיות בקרקע מדינה.

אמין אבו חייה: הדבר הזה, צריך להבהיר אותו, אנחנו היום מזהים שיש פערים מאוד מאוד גדולים בנושא של פיתוח תשתיות, בעיקר בקרקע פרטית.

אמין אבו חייה: גם כשאתה מתכנן ואין לך בסוף כסף לפיתוח תשתיות אתה מייצר בסוף מחלוקות ואין גישה לבתים ואין תשתיות נורמליות, בסופו של דבר זה רק מחזק את העניין של בנייה בלתי חוקית ובמקום לצמצם את הבעיה זה מוסיף לריב בין השכנים והתושבים.

אמין אבו חייה: אנחנו מאמינים שבסוף גם בהחלטות הממשלה וגם בחוקי עזר נוספים חייבים לייצר כמו ראש שטח מנגנון שיאפשר סבסוד ופיתוח תשתיות גם בקרקע פרטית, כי בסוף בטווח הארוך זה מחיר שמשתלם גם בנושא הפשיעה שאנחנו דנים בו.

מנסור עבאס: איפה זה עומד, אמין?

אמין אבו חייה: אנחנו שמנו תקציבים ומענקים לרשויות, אני אגיד כמה שמנו, אבל זה לא מספיק, אנחנו מחפשים מנגנון נוסף או איסוף של תמריצים, לדוגמה חוקי עזר לסלילת כבישים, לפתח אותם, היטל השבחה, אגרות בנייה, תאגידים למים וביוב.

אמין אבו חייה: מה שהאזרח משלם שיחזור אליו בתשתיות הקמה נורמליות.

אמין אבו חייה: כל סוגיית הניקוז, שהיום אין לה מענה בהחלטת הממשלה, אנחנו רוצים להכניס את זה להחלטה החדשה.

אמין אבו חייה: קווי הולכה וכן הלאה.

אמין אבו חייה: והדבר הנוסף, שלא פחות חשוב, סבסוד לפיתוח תשתיות.

אמין אבו חייה: זאת אומרת כל יחידה שתיבנה בקרקע פרטית אנחנו מצפים שגם הממשלה תשים את היד בכיס ותיתן סבסוד כלשהו לפיתוח התשתיות.

אמין אבו חייה: הדבר הזה עבד בעבר באופן חלקי והיה די מסורבל בהבנתו ובמימושו, צריך לחפש מנגנון חדש שיאפשר סבסוד.

אמין אבו חייה: אנחנו מצביעים על מספר שאומר 50,000 שקל יחידת דיור יכול לפתור בעיה בלא מעט תשתיות עם איגום התקציבים הנוסף שכבר כללנו.

מנסור עבאס: פעם נתנו מענקים של 50 ופעם של 80,000 בנוסף למשכנתאות.

אמין אבו חייה: האחרון שהיה בהחלטה 4432 ו-1539 25,000 שקל ליחידת דיור, אבל זה היה מותנה בשני דברים, אחת, בנייה בפועל, שתיים, פיתוח תשתיות במקביל.

אמין אבו חייה: למעשה מכיוון שבקרקע פרטית, צריך להבין את המשחק, בקרקע פרטית קצב הבנייה הוא קצב אישי ופרטי, זאת אומרת אני יכול לתכנן מה שאני רוצה ובסוף אדם בונה לפי הצורך שלו, זאת אומרת אני יכול לתכנן למישהו שטח שיש לו, בבעלות, חמישה ועשרה דונם, והוא אומר שהוא צריך יחידת דיור אחת, בפועל זה מה שהוא יבנה, וכל השאר, הצרכים, גם היסטוריים, גם תרבותיים, גם חברתיים וגם בכלל, הוא יגיד שהוא ישאיר את זה לילדים והנכדים.

אמין אבו חייה: כשאין מימוש בנייה בפועל קשה מאוד לפתח תשתיות ולכן אנחנו מחפשים מנגנון אחר.

מנסור עבאס: האם יש לכם מושג כמה בדיוק אנשים יש להם היום עתודות קרקע פרטיות, כמה הם בערך?

אמין אבו חייה: אני יכול להגיד דבר אחד פשוט, בחברה הערבית, מסקר שעשינו על ידי חברת גיאוקרטוגרפיה, פרופ' אבי דגני ופרופ' ראסם חמאיסי ויוסף ג'בארין, עשינו ניתוח, המצב היום, בערך, 70% מהקרקע הפרטית נמצאת בידיים של 30% מהאוכלוסייה, זאת אומרת 70% מהאוכלוסייה מחוסרת קרקע ויש להם מצוקת דיור.

אמין אבו חייה: ואכן גם כשאני מתכנן לרוב אני מעשיר את העשירים ובאיזה שהוא מקום אני משביח את הקרקע של אנשים שיש להם בעלויות.

אמין אבו חייה: לכן מה המנגנון שיכול להביא אותי למצב שיש בסוף סחר בקרקע, שוק שכירות או פיתוח של בנייה רוויה או יזמית או קבלנית כדי לאפשר שהשוק יתחיל להתעורר ולייצר פתרון למי שנזקק?

אמין אבו חייה: תיכף תשמעו לאן זה הוביל אותנו, או להזדמנות או לחסם, בהמשך המצגת.

אמין אבו חייה: ברשותכם, אני אמשיך.

אמין אבו חייה: בדיוק זו הנקודה הבאה, עידוד בנייה רוויה ובתכנון ומסלולי שיווק כמו מחיר למשתכן, כמו יזמות וכמו קבלנות, שיווק יחידות במכרזי קרקע, בנייה עצמית במחיר למשתכן, שאמור להביא שינוי, פעם אחת לאפשר בנייה עצמית ופעם שנייה מחיר מופחת, או מחיר למשתכן, או התוכנית החדשה שהשר ליצמן מנסה להוביל, מענקים לפריפריה, ואז למעשה במקום שהקרקע אינה כלכלית לאפשר פתרונות הולמים למי שבאמת זקוק ומחוסר דיור.

אמין אבו חייה: כמובן עסקנו במיתוג, פרסום, הנגשת מידע בשפה הערבית.

אמין אבו חייה: היום כל מה שאנחנו מוציאים כמשרד השיכון, כאגף המיעוטים, אצלי, הכול מפורסם בשפה הערבית בכל האתרים, הכול מונגש לאוכלוסייה.

אמין אבו חייה: אנחנו עוסקים לא מעט במכרזי קרקע שהם גם מתורגמים, גם עושים כנסים ומיתוג ופרסום בכל המדיה בשפה הערבית.

אמין אבו חייה: אנחנו הצבענו על נושא של הגמשת תנאי זכאות לזוגות צעירים, הצלחנו להכניס משהו אחד במחיר למשתכן, שזוגות מאורסים בחברה הערבית, מכיוון שהבנו שבסוף זוג שמתארס לא יתחתן עד שיש לו בית ולכן אמרנו שבמסלולי מחיר למשתכן גם זוג מאורס, מה שנקרא טילביסי, או עלאמה, או חוכבה, כל אחד והמושג שלו, עדיין לא עאקד אפילו, יכול להוציא תעודת זכאות החל מגיל 21 במחיר למשתכן.

מנסור עבאס: יפה.

מנסור עבאס: איפה זה עומד?

אמין אבו חייה: זה עובד רק במחיר למשתכן, אני טוען שצריך להרחיב את זה לכל הבנייה הרוויה, גם לקבלנית.

אמין אבו חייה: זאת אומרת היום זוג שמתארס ורוצה להגיע לבית יש לו הזדמנות להוציא תעודת זכאות וזה מביא אותו למשכנתא, אחרת אנחנו נישאר באותו מעגל של הון עצמי, יכולת רכישה של בית או כניסה למסלול של שיווק.

אמין אבו חייה: ניהול פרויקטים.

אמין אבו חייה: אנחנו השקענו בשנתיים האחרונות, בעיקר בשנה האחרונה, לא מעט כסף לתת יועצים לרשויות.

אמין אבו חייה: אנחנו הבנו שמחלקות ההנדסה בחברה הערבית מאוד מאוד חלשות, צריך לחזק אותן.

אמין אבו חייה: שמנו יועץ לכל מהנדס שהוא איש תכנון או הנדסה, מנהל פרויקט הוא שרשום במאגר משרד הבינוי והשיכון.

אמין אבו חייה: זאת אומרת אנחנו בחנו מי האנשים האלה ומה היכולות שלהם ואם הם יכולים להיות עזר, ללוות תוכניות ולעקוב אחריהן וגם לטפל בדברים.

מנסור עבאס: מאוד חשוב.

סונדוס סאלח: אמין, אתה אמרת שזוג מתארס זה מספיק כדי לקבל תעודת זכאות או אם היא כתובה - - -

אמין אבו חייה: במסלול מחיר למשתכן כן.

מנסור עבאס: מנסים להרחיב את זה.

אמין אבו חייה: אנחנו רוצים להרחיב לבנייה רוויה בכלל.

אבי דיכטר: אמין, אתה יודע, כשאתה מסתכל על השקף הזה, אגב הוא שקף מפתח בעיניי כי אני דפדפתי בהמשך המצגת ואני חוזר לשקף הזה, הוא שקף מפתח.

מנסור עבאס: נכון.

אבי דיכטר: אנחנו אנשים שיודעים לקרוא מילים בצורה רצינית ואתה מסתכל ככה, תכנון זה משהו מעשי, הקמה, משהו מעשי, פיתוח זה משהו מעשי, שיווק זה משהו מעשי, ניהול זה משהו מעשי, עידוד זה, אתה יודע, משהו רך.

אבי דיכטר: אתה דיברת קודם על 70% מהאדמות מוחזקות על ידי 30%.

אבי דיכטר: הרי ברור לחלוטין שהפתרון האמיתי לדיור מצוי בסעיף הזה של הבנייה הרוויה, אני חושב שגם בין המילים שלך אפשר היה להבין את זה, ודווקא בסעיף הכי מרכזי מה שמאפיין זה עידוד, יעני משהו רך כזה, לא החלטה שהיא ממשית.

מנסור עבאס: לא מדיניות ברורה.

אבי דיכטר: אני חושב שבנושא הזה, אני מאמין שתעסוק בזה גם בהמשך הסקירה, אבל זה נושא שהייתי מצפה לשמוע בכל כובד המשקל של משרד ממשלתי איפה זה תופס מקום, שם הפתרון.

אבי דיכטר: אנחנו מבינים את זה היטב.

אבי דיכטר: אגב, לא רק בחברה הערבית, אבל בוודאי ובוודאי בחברה הערבית.

אמין אבו חייה: אז אני אגיד בעניין הזה, קודם כל תודה על ההערה, היא מצוינת, כי אני יכול להסביר פה משהו חשוב.

אמין אבו חייה: קודם כל יש מדיניות חד משמעית שאנחנו משווקים רק בנייה רוויה.

אמין אבו חייה: זו החלטה.

אמין אבו חייה: המילה עידוד, למה הכנסתי פה?

אמין אבו חייה: כי בסוף אני צריך לשכנע את היזמים והקבלנים לבוא.

אמין אבו חייה: אחת הבעיות שארבע שנים אנחנו מתמודדים איתה כמשרד שקבלנים ויזמים חששו לבוא ולבנות בבנייה רוויה בחברה הערבית, חשש מהפסד כלכלי, חשש שאני בונה ואין מי שיקנה, והנושא החשוב זה בסוף שינוי תרבותי מאוד משמעותי.

אמין אבו חייה: הנושא החברתי, חמולתי, משפחתי, התרבותי שאני צריך בית פרטי, שאני לא רוצה לגור מעל לשכן, עד כדי כך שסקרנו דברים מאוד משמעותיים.

אמין אבו חייה: אני אתן לכם דוגמה, היום בנצרת עלית, נוף הגליל, גרים דה פקטו 40% אוכלוסייה ערבית, דיור לרשומים 25%, למה?

אמין אבו חייה: כי הם מוכנים לגור בעיר יהודית בבנייה רוויה ולא בנצרת בבנייה רוויה.

אמין אבו חייה: לא יודע למה.

אמין אבו חייה: בכרמיאל יש 20% שגרים בבנייה רוויה.

אמין אבו חייה: גרים בכרמיאל ולא מוכנים לגור בדיר אל אסד או במג'ד אל כרום.

מנסור עבאס: אמין, אנחנו מפספסים משהו פה.

מנסור עבאס: קורה שינוי בחברה הערבית, אין ספק, לדעתי אצל הקבלנים ובמשרד השיכון יש מחסום פסיכולוגי בנושא הזה, כאילו שזה לא יצליח.

סונדוס סאלח: כאילו שזה נתון.

מנסור עבאס: אם אתה מתכנן שכונה, מגדלים, בתי ספר, מגרש כדורגל, מועדון, תאמין לי, הצעירים שיוצאים מדבורייה לעפולה או מסכנין לכרמיאל יילכו לשכונה החדשה שליד סכנין או ליד דיר אל אסד וכו'.

סונדוס סאלח: שכונת הגליל בנצרת, היא רוויה ומלאה.

מנסור עבאס: בדיוק.

מנסור עבאס: התפיסה היא לא מגדלים בתוך שכונות צפופות.

מנסור עבאס: אבי, אמרת משהו בקשר לבנייה רוויה, היום אין ספק, כל מי שנוסע בכבישים הראשיים ומסתכל על החזית של הכפרים הערביים רואה בנייה רוויה, חמש ושש קומות ולפעמים זה ללא היתר.

מנסור עבאס: אפילו היתרים, למשל בעיר כמו טייבה, מותר להם לבנות עד ארבע קומות, שם בונים חמש ושש קומות.

מנסור עבאס: אז אנחנו מפספסים פה משהו.

אמין אבו חייה: ברשותך, אני אגיד משהו.

אמין אבו חייה: יש לנו הצלחות יפות, אני יכול לציין אותן, שכונת הגליל בנצרת היא שכונת דגל והיא מצוינת והיא מצליחה, בכפר מנדא בשכונת ההר בונים שש קומות שם - - -

מנסור עבאס: למה?

מנסור עבאס: בדיוק, איזה יופי.

אמין אבו חייה: ואפילו הקבלן כבר בנה בכפר מנדא במחיר למשתכן.

אמין אבו חייה: מה שחשבנו שאין סיכוי ומאוד קשה.

אמין אבו חייה: יש לנו עוד שמונה מכרזים שזכו בהם אנשים במחיר למשתכן לבנייה רוויה משמעותית מאוד.

אמין אבו חייה: אפילו בג'סר א-זרקא, על הים, קבלן, יהודי במקרה הזה, חברת גשם למשתכן, זכה בשני מכרזים רצופים ואני מקווה שבחצי השנה הקרובה הוא יתחיל גם לבנות.

מנסור עבאס: אז במקום שני מכרזים 20 מכרזים.

אמין אבו חייה: אנחנו מוציאים כמה ש - - -

מנסור עבאס: אני עובר ליד כפר מנדא אני מסתכל ואני אומר הלוואי שאני שם בדירה שם, למרות שיש לי בית פרטי.

מנסור עבאס: אז בוא נקדם את זה.

אמין אבו חייה: בגלל זה המילה 'עידוד'.

אמין אבו חייה: אני רציתי לענות לחבר הכנסת אבי דיכטר, המילה עידוד היא מבחינתי אמירה שאנחנו עושים הרבה מאוד פעולות לבוא ולהגיד לאנשים: חבר'ה, תאמינו בזה ותבואו, אנחנו נתמוך בכם, נעשה את כל הפעולות כדי שזה יצליח, ואנחנו לא מוותרים.

אמין אבו חייה: אנחנו מהאנשים, אני לפחות מאמין, אצלי באגף, שלפעמים צריך לבעוט לשער 60 פעם כדי שייכנס גול, אנחנו לא מוותרים.

אמין אבו חייה: אנחנו עושים כל פעולה אפשרית כדי באמת שזה יעבוד.

אבי דיכטר: אני אומר לך, אמין, במצגת כזו במשפט הזה של בנייה רוויה, הייתי מצפה לראות את המילה 'השקעה', לא עידוד.

אבי דיכטר: עידוד זה אתה מטיל את הלחץ על הדייר, על הרוכש, על הבונה.

סונדוס סאלח: זה לא מדיד.

אבי דיכטר: השקעה זה מה שנקרא קודם כל אתה משקיע.

אבי דיכטר: אני לא יודע כמה קומות זה בכפר מנדא, אבל אני חושב - - -

מנסור עבאס: יש שבע ושמונה.

אמין אבו חייה: שש קומות.

אבי דיכטר: לא צריך לנסוע לביירות או לעזה בשביל לראות את הבניינים הגבוהים, אתה יכול להסתכל פה על כביש 1 בדרך ליריחו בצד שמאל, אתה יכול לראות את הבנייה כשזה בשטח של הרשות הפלסטינית, בשטח B.

אבי דיכטר: עזוב חוקי או לא חוקי, זה כבר עניין שלהם, אבל אתה יכול לראות את הבניינים שנבנו שם, זאת אומרת שהשינוי התרבותי הוא לא רחוק מאיתנו.

אבי דיכטר: השאלה איפה השינוי בהחלטה שלנו.

אבי דיכטר: אני אומר במקום עידוד, השקעה מסיבית, דרמטית.

אבי דיכטר: זה פשוט מתבקש.

אבי דיכטר: לכן אני אומר, ההבדל בין עידוד להשקעה הוא הבדל דרמטי לדעתי.

אמין אבו חייה: אני מקבל ואנחנו נחדד את הנושאים האלה כי אנחנו באמת היום מבחינה חוקית כל מה שאנחנו מתכננים היום זה בנייה רוויה בלבד, כאמירה.

מנסור עבאס: אמין, הפסקה קצרה, ניתן לחברת הכנסת סונדוס סאלח להגיב ואז תוכל להמשיך.

סונדוס סאלח: תודה רבה, כבוד היושב ראש.

סונדוס סאלח: אין ספק, נושא מאוד חשוב ויש קשר ישיר וסיבתי בין מצוקת הדיור בחברה הערבית לבין תופעת הפשיעה והאלימות בחברה הערבית.

סונדוס סאלח: אין ספק שמצוקת הדיור מזינה ומחמירה את בעיית הפשיעה בחברה הערבית וזה מכמה מישורים.

סונדוס סאלח: כשאני מדברת על מצוקת דיור אני מדברת על כמות ועל איכות.

סונדוס סאלח: אם אנחנו מסתכלים על היישובים בחברה הערבית אנחנו סובלים מפיתוח מינימלי כמעט שואף לאפס בהתפתחות והרחבת שטח השיפוט ואישור תוכניות מתאר חדשות, ומצד שני לבן אדם ביישובים הערביים יש קושי לצאת, הוא נתקל בסירוב להשתלב בערים קרובות או סמוכות ליישוב הערבי עצמו.

סונדוס סאלח: מצוקת הדיור היא מצוקה גם אישית וגם חברתית.

סונדוס סאלח: הצפיפות עצמה משפיעה על כל הרבדים, על כל התחומים בחיים שלנו.

סונדוס סאלח: המרחב הפרטי של הפרט, של האדם, הולך ומצטמצם, וזה גורם לחיכוכים, זה גורם לבעיות בין האדם לשכן שלו ופוגע באמון בין התושב לרשויות המקומיות וגם לשאר המשרדים.

סונדוס סאלח: יש קשר ישיר בין מצוקת הדיור והכלכלה, אנחנו יודעים כמה שזה קשה ולא בר השגה לבן אדם ביישובים הערביים.

סונדוס סאלח: אפשר להסתכל בנתונים, מקבלי הסיוע בשכר דירה לפי אוכלוסיות, בחברה היהודית כמעט 70%, בחברה הערבית זה 3%.

סונדוס סאלח: מספר הדירות בדיור הציבורי בחברה היהודית כ-80%, בחברה הערבית פחות מ-1%.

סונדוס סאלח: זה שאנחנו מסתכלים על מצגת שהיא מראה שיש תוכנית ואנחנו מסתכלים על השטח וחוזרים ליישובים שלנו, רואים שיש פער אחד גדול.

סונדוס סאלח: עם כל ההערכה שלי, אמין, לכל מה שאתם עושים והכוונות הטובות, אבל עם כוונות טובות לא יכולים לפתור את הבעיה.

סונדוס סאלח: אני יודעת כמה אתה עושה והמשרד עושה מאמצים גדולים, אבל עדיין הפער בין הרצוי והמצוי הוא גדול מאוד וזה דורש מאיתנו עכשיו תוכנית מיידית, עכשיו, תקצוב, הגדלת התקצוב.

סונדוס סאלח: כשאנחנו אומרים עידוד, צריך יותר השקעה בהסברה.

סונדוס סאלח: היום אין דיור, יש מצוקה אמיתית לכל האנשים ביישובים הערביים, הם לא יכולים להתרחב, לא יכולים להתקדם במצוקה הזו.

סונדוס סאלח: צריך לעודד בנייה רוויה ואנשים לאט לאט יתחילו בתוכנית מלווה חינוך והסברה, וכפי שאמר כבוד יושב ראש הוועדה, פיתוח מסביב לדיור עצמו.

סונדוס סאלח: זה לא רק הדירה עצמה, אלא כל המשאבים, המבנים הציבוריים, זה יכול לעודד אנשים יותר ויותר.

סונדוס סאלח: העולם משתנה והסביבה משתנה ותפיסות העולם משתנות.

סונדוס סאלח: הקורונה כופה עלינו מציאות חדשה, אנחנו צריכים להתחיל לשנות מגמה וכיוון בדיור הציבורי, יחד עם זאת זה לא מונע במקביל המשך אישור תוכניות מתאר חדשות ביישובים הערביים.

סונדוס סאלח: אני יודעת שיש פרויקטים שאוסרים עליהם בנייה רוויה, הפוך, זה נהיה תנאי לקבלן שאסור לו לבנות בנייה רוויה.

סונדוס סאלח: לדוגמה בנה ביתך בכפר כנא.

מנסור עבאס: תודה, סונדוס.

מנסור עבאס: אמין, נרוץ עם המצגת.

אמין אבו חייה: אוקיי.

אמין אבו חייה: אני אצביע על משימות נוספות שאנחנו מנסים לקדם, שלא היו בהחלטה, אבל אנחנו למעשה מה שנקרא תוך כדי.

אמין אבו חייה: אחת, אנחנו מקדמים היום פיילוט להתחדשות עירונית בחמישה יישובים ערביים נבחרים כדי לתכנן משהו אחר.

אמין אבו חייה: אנחנו לא מזניחים את המרקם הוותיק, אנחנו מדברים על היישובים טייבה, כפר קאסם, ערערה, סכנין וג'סר א-זרקא.

אמין אבו חייה: זה פיילוט שמתקדם מאוד ובסוף נגיע למצב שנייצר גם במרקם הוותיק מרחב ציבורי הרבה יותר משמעותי וגם בנייה לגובה.

מנסור עבאס: מה הכוונה בהתחדשות עירונית?

אמין אבו חייה: סוג של פינוי בינוי ותמ"א 38.

אמין אבו חייה: מכיוון שהמרחב בעיקרו הוא קרקע פרטית ונכסים פרטיים אנחנו עושים תהליך מאוד רחב של שיתוף ציבור והסכמות בין תושבים.

אמין אבו חייה: למעשה לקחת מרחב נקודתי, להרחיב אותו שמתקשר עם מרחב ציבורי רחב, נניח ציר מרכזי של יישוב עם מסחר ועם תיירות ודברים נוספים, ולייצר משהו חדש.

אמין אבו חייה: מה שנקרא להרוס ולבנות משהו הרבה יותר משמעותי.

מנסור עבאס: חשבתי שפה ראוי גם לקחת את הערים המעורבות, שכונה, כמו שכונת אל חליסה, בתים ישנים, אפשר לקחת את השכונה הזאת ולהפוך אותה לשכונה מתחדשת ולתת פתרון לאוכלוסייה המאוד חלשה שם.

מנסור עבאס: למשל שם ובערים מעורבות אחרות.

אמין אבו חייה: נכון.

אמין אבו חייה: מכיוון שזה רק פיילוט בחרנו חמישה יישובים שהיה שיתוף פעולה מאוד מאוד חזק מול ראשי הרשויות.

אמין אבו חייה: יש עוד עשרה ערים ויישובים שמבקשים גם הם להיכנס לפיילוט.

אמין אבו חייה: מכיוון שזה פיילוט אי אפשר לעשות פיילוט על הרבה מאוד יישובים.

אמין אבו חייה: אם נביא להצלחה פה אני מאמין שזה הניצן הראשון שיביא למקומות נוספים ואני חושב שבסופו של דבר גם בהחלטה החדשה שתחליף את 922 חייבים לשים תקציב ייעודי להתחדשות עירונית, אחרת נישאר עם הפיילוטים האלה ולא נתקדם קדימה.

אבי דיכטר: אתה יכול להדגים את הפיילוט הזה, קח יישוב אחד מאלה שמנית כבר, אחד היישובים, מה זה הפיילוט הזה, מה ההשקעה הלאומית, על איזה שטח מדובר, כמה דירות ייבנו, מתי זה אמור להסתיים ומה ההערכה שלכם לגבי האכלוס?

אמין אבו חייה: אם ניקח דוגמה שמתקדמת, שני המובילים כרגע זה כפר קאסם וסכנין.

אמין אבו חייה: בסכנין אנחנו לוקחים את המרחב, מי שמכיר את מרחב העירייה והמסגד, הפיאצה שם, אנחנו למעשה לוקחים את כל השטח הזה, שרובו שטח ציבורי, מרחיבים אותו גם לשטחים פרטיים של תושבים, הופכים את המקום הזה, בונים שם שתי קומות של חניון תת קרקעי, מעלים שם שני מגדלי בנייה עם קרית חינוך גדולה, רחבה מאוד.

אמין אבו חייה: זה מייצר שם גם בנייה רוויה משמעותית מאוד במרכז העיר וגם מרחב ציבורי מאוד מאוד רחב.

אבי דיכטר: כמה קומות זה הולך להיות?

אמין אבו חייה: כרגע אנחנו מדברים על שמונה קומות.

אמין אבו חייה: כמובן בסופו של דבר חסר התקציב לביצוע.

אמין אבו חייה: חלק מהדברים שנעשו זה גם להשיג תרומות.

אמין אבו חייה: בהחלטת הממשלה שמנו תקציב לתכנון, לביצוע זה לאגם תקציבים, עד כדי כך שהנושא הוצג, נדמה לי בבלגיה, כדי להביא גם תרומות מחו"ל.

מנסור עבאס: תרומות לנושא כזה?

אמין אבו חייה: כן, בסוף כשאין תקציב - - -

מנסור עבאס: אבל אפשר ליצור מודל כלכלי שיהיה גם - - -

אמין אבו חייה: נכון.

אמין אבו חייה: בסוף יהיה מודל כלכלי, אבל כדי להתחיל בביצוע אתה חייב הרבה מאוד תקציב, מדובר על כ-50 מיליון שקל לביצוע, תחשיב שלא קיים בהחלטה.

אמין אבו חייה: אנחנו כרגע בשלב הסופי של התכנון ובשלב של לחפש מקורות, לאגם תקציבים, כדי לייצר בסוף משהו ריאלי שאפשר לבצע אותו.

אבי דיכטר: רק כדי להבין אותך, הפיילוט זה שני בניינים של שמונה קומות וקרית חינוך?

אמין אבו חייה: אבל עם מרחב ציבורי מאוד מאוד רחב.

אבי דיכטר: זה הפיילוט?

אמין אבו חייה: כן.

אמין אבו חייה: כי זה נקודתי.

אמין אבו חייה: אחרת אם נתפזר גם מאות מיליונים לא יספיקו.

אמין אבו חייה: אנחנו לקחנו מקומות נקודתיים ששם הסיכוי להצליח מאוד מאוד גדול.

אמין אבו חייה: בהתחדשות עירונית הנושא הוא מאוד כירורגי, מאוד נקודתי, אחרת הוא לא יצליח.

אמין אבו חייה: זה מה שאנחנו מבינים מכל העשייה, אנחנו כבר שלוש שנים מתעסקים עם זה.

מנסור עבאס: כאילו כאשר אתה אומר פיילוט אתה אומר שאתה רוצה לבדוק האם זה יצליח.

מנסור עבאס: אבל זה בכל העולם מצליח, אין ברירה.

אמין אבו חייה: נכון ולכן צריך להתחיל.

אמין אבו חייה: אני מסתכל על היישובים היהודיים, איפה זה הצליח?

אמין אבו חייה: במרכז הארץ, במקומות מאוד מאוד כלכליים.

אמין אבו חייה: לא הצליח בפריפריה בשום יישוב.

אבי דיכטר: אני גר באשקלון, זה לא מרכז הארץ, האמן לי, יש שם פרויקט של עשרות בניינים ששמונה קומות זה הנמוכים שבהם, בהשקעה ממשלתית כמובן, ואני שואל אם יש אבוראג' אשקלון למה אין אבוראג' כפר קאסם, או השד יודע מה עוד.

אמין אבו חייה: אנחנו שואפים שיהיה בהחלטה - - -

מנסור עבאס: חוץ מזה הנושא של התחדשות עירונית, כמה התקציב הלאומי בכלל וכמה מיועד לחברה הערבית בפרט?

אמין אבו חייה: כרגע מה שקיים לחברה הערבית זה תקציב תכנון בלבד.

אמין אבו חייה: בהחלטת הממשלה 922 אין שקל אחד להתחדשות עירונית.

מנסור עבאס: טוב, אנחנו נעקוב, אין ספק.

סמי אבו שחאדה: יש תקציב במדינה, אמין, לא קשור ל-922.

סמי אבו שחאדה: יש במדינה תקציב, לא קשור ל-922.

אמין אבו חייה: שמנו תקציב מתוך הרשות להתחדשות עירונית לתכנון בלבד של הפיילוטים האלה, בכמה מיליונים טובים, אבל כדי לבצע צריך החלטת ממשלה.

אמין אבו חייה: או החלטה על התחדשות עירונית, או חלק מההחלטה של החברה הערבית.

מנסור עבאס: אתה יודע, עושים הכול בהססנות כזאת, לאט, מעט.

מנסור עבאס: צריך להשקיע וזה יפתח את כל הכלכלה.

סמי אבו שחאדה: לא משנה איפה אתה מסתובב בארץ, כמו שאמר חבר הכנסת, לא באשקלון, אתה רואה מגדלים.

סמי אבו שחאדה: כל המדינה.

סמי אבו שחאדה: גם ביישובים מאוד חלשים, גם בפריפריה, בכל מקום שאתה מסתובב, אתה לא רואה את זה בחברה הערבית.

סמי אבו שחאדה: עכשיו, כל היהודים העניים במדינה בנו מודל כלכלי מצוין ובחברה הערבית יש בעיית עוני?

סמי אבו שחאדה: איך אפשר להבין את זה?

אמין אבו חייה: אני לא מגן על מה ש – אני מסכים עם כל מילה שנאמרת פה, אני חלק מהעשייה, חלק מהתהליך, לא ניתן לפתור בעיות של 40 שנה בארבע שנים.

אמין אבו חייה: אנחנו ארבע שנים - - -

סמי אבו שחאדה: אמין, אני לא בא אליך בטענות, אני אומר שאם לא יהיה מימון רציני של המשרד בחברה שאנחנו יודעים שמחציתה מתחת לקו העוני, זה לא חדש, מה שאמר אבי הוא מאוד נכון, השקעה תעודד.

סמי אבו שחאדה: עכשיו, לגבי הנימוקים התרבותיים, אני לא יכול להבין אותם, הרי זה אותו עם, אותה דת, אותה משפחה, בנבלס יש בניינים ובצד שלנו אין בניינים, ברמאללה יש בניינים ובצד שלנו אין בניינים.

אבי דיכטר: קח את חיזמה ואל מראייר על הכביש.

סמי אבו שחאדה: אותן משפחות.

סמי אבו שחאדה: אז האלמנטים התרבותיים פה לא יכולים להסביר.

סמי אבו שחאדה: מה שכן יכול להסביר זה העניין של יש השקעה או אין השקעה.

סמי אבו שחאדה: ודבר אחרון, לגבי הערים המעורבות, ד"ר, שזה מאוד חשוב.

סמי אבו שחאדה: אני למשל גר ביפו, ביפו נבנו המון שכונות חדשות, אף שכונה אחת לא נבנתה בהתייחסות לחברה הערבית, כי תרבותית גודל המשפחה שונה, זה מה שהיה חשוב, שום דבר לא נבנה.

סמי אבו שחאדה: הם יוצאים בכל מקרה מהשכונות לשכונות היהודיות.

סמי אבו שחאדה: אני מנסה, למשל, במקום כמו יפו לקנות דירה כבר המון זמן, ואני חבר כנסת, הרבה מעל הממוצע מבחינת הכנסה כלכלית וכו', אני מנסה כבר שנה ללכת לבת ים, ליד יפו, בבת ים, לא רוצים למכור לערבים.

סמי אבו שחאדה: שנה.

סמי אבו שחאדה: אני ראיתי עשרות דירות, הכול רלוונטי וטוב וזול וכו', עד שיודעים שסמי הפעם זה ערבי, זה לא סמי היהודי שלהם.

סמי אבו שחאדה: מה יעשו אנשים נגיד בחיפה, ביפו, בלוד, ברמלה, בעכו?

סמי אבו שחאדה: איזו בנייה חדשה יש שם לערבים?

מנסור עבאס: תמשיך, אבל אין ספק שאנחנו צריכים לעמוד על כל דבר.

מנסור עבאס: פתרונות יש לכם, השאלה האם לוקחים את זה ברצינות ואז באמת מתאימים את התוכניות לצרכים או אפילו לחצי מהצרכים, לא ל-100%, לא ל-80, ל-50% מהצרכים אנחנו לא רואים את זה.

אמין אבו חייה: אני אמשיך, חלק מהתשובות זה בהמשך המצגת, חלק מהדברים שעלו פה.

אמין אבו חייה: דבר נוסף שהכנסנו, שלא הופיע בהחלטת הממשלה, סיוע בשכר דירה לזכאים ביישובי החברה הערבית.

אמין אבו חייה: אנחנו עשינו סקר וגילינו, רק לידיעתכם, שאוכלוסיות חלשות, מכיוון שאין דיור ציבורי בחברה הערבית, יש מעט מאוד, ממש בודדים מאוד, גם אלה שנזקקים, שמופיעים ברווחה או בביטוח הלאומי כזכאים המימוש הוא רק 5%, ושאלנו למה, למה החברה הערבית לא באים לקבל סיוע בשכר דירה.

אמין אבו חייה: זיהינו שתי בעיות, בעיה אחת חוסר מודעות, זה לא מגיע לאנשים הנכונים ואז הלכנו על שני דברים.

אמין אבו חייה: אחת, עשינו פיילוט בשמונה יישובים, עשינו סקר ואנחנו ממשיכים איתו, לעודד מודעות ופרסום ומיתוג, תבואו ותירשמו.

אמין אבו חייה: דבר שני, ניסינו להנגיש את הקריטריונים.

אמין אבו חייה: גילינו שחלק מהקריטריונים היה שאם אתה ממשפחת אבו חייה, במקרה שלי לדוגמה, ואני נזקק וצריך לשכור ממישהו ממשפחת אבו חייה באופן אוטומטי פוסלים אותי כי זה קרוב משפחה, זה פיקטיבי, זה זה וזה זה.

אמין אבו חייה: ואז צריך לשכנע שבסוף חמולת אבו חייה, היא לא חמולה, היא כולה שני בתים, אבל לא משנה, חמולת אבו חייה הגדולה מסועפת וזה לאו דווקא קרובי משפחה.

אמין אבו חייה: כך למעשה הגמשנו את הקריטריון, אמרנו שרק קרבה ראשונה לא ניתן לשכור, אפשר מבני דודים, אפשר מאותה משפחה.

מנסור עבאס: יש כבר את השינוי הזה?

אמין אבו חייה: יש שינוי.

סמי אבו שחאדה: יש שוק של שכירות?

סמי אבו שחאדה: לא שינוי.

סמי אבו שחאדה: נגיד אני בבית ואני מעוניין כן לשכור דירה.

עמי צדיק: יש עוד קריטריון, יש קריטריון של 5% דירות שכורות באותו יישוב.

עמי צדיק: זה קריטריון שבחנו כבר, זה גם הגיע לבית משפט, שביקש ממשרד השיכון להגמיש אותו גם.

עמי צדיק: אם יש קריטריון כזה, אז זה חתול שרודף אחרי זנבו, זה מלכודת.

אמין אבו חייה: אני אשמח להביא לכם סקר מאוד מעמיק שעשינו, אני אשמח להעביר לכם לעיונכם, על ידי פרופ' אבי דגני, חברת גיאוקרטוגרפיה, הוא מראה לנו כמה דברים.

אמין אבו חייה: בצד הפיזי יש מלאי, אנשים חששו לדווח בטענה שוואלה, זה פתח עכשיו למס הכנסה.

אמין אבו חייה: אם אני אומר שיש לי דירה פנויה שאני מוכן להשכיר, זה מכניס לי עכשיו תיבת פנדורה.

אמין אבו חייה: אנשים חששו.

אמין אבו חייה: הדבר השני, המוכנות.

אמין אבו חייה: אחת השאלות, האם אתה מוכן להשכיר למישהו מחוץ ליישוב שלך?

אמין אבו חייה: הרוב ענו לא, אבל מתוך היישוב שלו כן.

אמין אבו חייה: זו סוגיה מאוד קשה, סוגיית בני המקום, אנחנו לא מצליחים לפצח אותה לגמרי עד היום, שבסוף כל אחד רוצה לגור רק ביישוב שלו.

אמין אבו חייה: אני שואל למה תושב סכנין לא יכול לגור גם בעראבה או הפוך.

אימאן ח'טיב יאסין: אין מקום לתערובת.

אמין אבו חייה: כל אחד רוצה שיישאר בני מקום, גם אם הוא עיר, ואחר כך אומרים אם אתה עיר תתנהג כמו עיר, תהיה גם קולט ותקבל הגירה לשני הכיוונים.

סמי אבו שחאדה: אני חושב שזה המשפט הכי חשוב, אמין.

סמי אבו שחאדה: החינוך הזה של עיר ואוכלוסייה עירונית, של תפיסה של עיר מודרנית, זה דבר שאני חושב שבהחלט ראוי לקמפיין רציני.

סמי אבו שחאדה: כמובן שאין לנו ערים, אני אשמח שיהיו לנו אינשאללה ערים מודרניות.

מנסור עבאס: הכפרים, סמי.

אמין אבו חייה: רשומות לנו עשר ערים ערביות במדינת ישראל.

אמין אבו חייה: כולם מתנהגים כמו כפרים חוץ מנצרת.

סמי אבו שחאדה: מבחינת מספר האוכלוסייה, אתה מתכוון.

אמין אבו חייה: כן, מופיע במשרד הפנים.

סמי אבו שחאדה: מבחינת שום דבר אחר הם לא ערים, אתה יודע.

אמין אבו חייה: יש לו סמל של עיר אבל מתנהג כמו כפר.

אמין אבו חייה: עראבה היא עיר, אבל היא עיר אמיתית?

אמין אבו חייה: היא כפר גדול.

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: יאללה, אמין.

אמין אבו חייה: דבר נוסף שבדיוק עכשיו התחלנו ואנחנו מפרסמים אותו מיד, שיהיה תקציב, קול קורא ל-70 מיליון שקל לבניית מוסדות ציבור כי אנחנו מאמינים בעניין הזה.

אמין אבו חייה: עד עכשיו למעשה מתוקף החלטות הממשלה בנינו מוסדות ציבור על פי מצאי קרקע חומה ציבורית קיימת, לא תמיד קלענו לדעת חכמים, לא תמיד הבאנו את המוצר המוגמר הטוב ביותר וזיהינו בעיה מאוד משמעותית, שיש מעט שטחים חומים וכל משרדי הממשלה נלחמים על אותם שטחים.

אמין אבו חייה: אני רוצה להקים מתנ"ס, משרד החינוך רוצה להקים על אותו שטח גן ילדים או בית ספר ומישהו אחר רוצה להקים מגרש ספורט וכן הלאה וכן הלאה והדבר הזה מביא למצב שאמרנו שניתן לרשות את האופציה להחליט ולכן החלטנו להוציא קול קורא לתחרות בין הרשויות.

אמין אבו חייה: מי שיביא למוסד ציבורי חדשני משמעותי אזורי מרחבי גדול יכול לקבל תקציב ממשרד הבינוי והשיכון להקמת אותו מוסד שבאמת משנה את פני החברה, שיש לו משמעות מאוד גדולה.

אמין אבו חייה: וגם תכנון של מוסדות חדשים.

אמין אבו חייה: דבר נוסף פעילות חברתית לגיל הרך, נוער וקהילה.

מנסור עבאס: בסדר, אמין, נרוץ.

מנסור עבאס: הרבה אורחים כבר לחוצים וכולם רוצים להגיב.

אמין אבו חייה: השקף של התקציב, רק לסבר את האוזן, אני לא אגע בכל הסעיפים.

אמין אבו חייה: שימו לב כמה כסף השקענו בכל דבר, בכל מה שאמרתי מקודם.

מנסור עבאס: זה הושקע בפועל?

אמין אבו חייה: אלה הרשאות שקיימות כולן ברשויות.

אמין אבו חייה: כמה יצא מזה מזומן?

אמין אבו חייה: מעט מאוד.

אמין אבו חייה: ביצוע מזומנים לצערי הרב הוא נמוך.

אמין אבו חייה: זו הסיבה ששמנו יועצים לרשויות, שמנו מנהלי פרויקטים, לעזור להם לקדם את הפרויקטים עצמם.

אמין אבו חייה: חלק מזה בעיות מבניות שאנחנו מבינים אותן, בין פלישות לקרקע, התנגדויות וכן הלאה, וחלק מזה בעיות של התנהלות וניהול ואנחנו מצפים שתהיה פה קריאה, גם לראשי הרשויות, שיעזרו לנו לעזור להם לממש את התקציבים האלה.

מנסור עבאס: בדיוק, אנחנו נוציא את הקריאה הזאת.

מנסור עבאס: ידברו על חסמים, עוד מעט מישהו מראשי הרשויות יגיב.

אמין אבו חייה: אני פה שמתי בכוונה לצורך הוועדה הזו שני נושאים שלדעתי הם בליבת העניין, מצד אחד בנייה רוויה, מה שאמר פה חבר הכנסת אבי דיכטר, אמירה חד משמעית, לבנות בנייה רוויה, להשקיע בדבר הזה, אנחנו מאמינים בזה לגמרי.

אמין אבו חייה: מצד אחד אנחנו רואים בזה הזדמנות, מצד שני זה יכול לייצר לנו חסם.

אמין אבו חייה: הזדמנות כי אנחנו אומרים שהיום החברה הערבית צריכה ללכת לפתרון אחר, של בנייה רוויה למחוסרי דיור, פיתוח מרחב ציבורי, עידוד שיווקים ליזמים וקבלנים, מחיר למשתכן, התאמת שירותים לגודל היישוב, כפר הוא לא עיר לא כמו יישוב בינוני וכן הלאה.

אמין אבו חייה: הדבר הזה אמור לשנות את פני החברה.

אמין אבו חייה: מצד שני, מה קרה בפועל?

אמין אבו חייה: מכיוון שהחברה עדיין חברה מסורתית אנחנו מזהים צורך בשינוי תרבותי וחברתי ומשפחתי וחמולתי שלפעמים מייצר התנגדויות ומשברים חברתיים שאנחנו יום יום שעה שעה מתמודדים איתם.

אמין אבו חייה: לבוא לפצח את הדבר הזה.

אמין אבו חייה: הדבר השני, כששיווקנו ליזמים, לצערי הרב בחלק מן המקרים היו בעלי עניין, חלק מאותם יזמים או קבלנים שספסרו בקרקעות.

אמין אבו חייה: הם עשו לנו תרגילים, מה שנקרא מהדלת האחורית.

אמין אבו חייה: ראה דוגמה בסכנין.

אמין אבו חייה: היום יש לי בעיה משפטית בדבורייה.

אמין אבו חייה: אחרי ששיווקנו והקבלן זכה הוא מחליט במקום לבנות בנייה רוויה לחלק את זה לחתיכות קטנות ולמכור למרבה במחיר.

אמין אבו חייה: מכיוון שאי אפשר להוציא היתר בנייה מהדבר הזה זה מייצר פשיעה ואלימות.

אמין אבו חייה: הדבר השני הוא איחוד וחלוקה.

אמין אבו חייה: במנגנון איחוד וחלוקה הייתה הזדמנות להביא בשורה חדשה.

אמין אבו חייה: כשאנחנו מפרישים היום 30% או 40% לצרכי ציבור, לכבישים ולשצ"פ, שטחי ציבור פתוחים, ומוסדות ציבור וכן הלאה אנחנו אמורים להעלות את רמת החיים ולהביא לתשתיות הרבה יותר ראויות והשבחה של הקרקע בהיבט של הערך הכלכלי שלה.

אמין אבו חייה: בפועל אנשים מתנגדים להפרשות, זה מייצר התנגדויות, לפעמים סכסוכים בין משפחות, ריבים בין אחים.

אמין אבו חייה: זה לא מעט מקרי פשיעה ואלימות גם בתוך המשפחה כתוצאה מהתהליך הזה ואנחנו אומרים שאסור לנו לוותר, בסוף איחוד וחלוקה אמור להיות הזדמנות לבשורה.

מנסור עבאס: אתה יודע, אמין, איך תצליחו בזה?

מנסור עבאס: אם תעשו איחוד וחלוקה לקרקע פרטית ותוסיפו, למשל אתם עושים איחוד וחלוקה ל-100 דונם, תוסיפו עוד 30-20 דונם למשל קרקע מדינה.

מנסור עבאס: ואז מי שיש לו 400 מטר, אני מכיר מקרה ספציפי, אם הוא עושה איחוד וחלוקה יוכל עוד לבנות ולא לאבד 200 מטר מהשטח הזה.

מנסור עבאס: המדינה צריכה להיכנס לתוך האיחוד וחלוקה.

אמין אבו חייה: בצדק, אנחנו טוענים שקרקע מדינה היא חלק מהמשחק, חד משמעית.

אמין אבו חייה: אפילו להיפך, אנחנו טוענים שבמקום שיש לי קרקע מדינה ופרטית, אני רוצה לקחת 70% מהמדינה ו-30% מהפרטיים לצרכי ציבור, שהמדינה תיתן יותר אפילו.

אמין אבו חייה: זו הטענה שלנו.

אמין אבו חייה: אני רוצה לקחת 70% מהמדינה ו-30% מהפרטיים וכך אני מייצר בסוף מרחב ציבורי הרבה יותר מתקדם.

אמין אבו חייה: איפה הבעיה שלי?

אמין אבו חייה: בחלק מתוכניות המתאר, גם החדשות שהכנסנו ביחד עם מינהל התכנון, רוב הקרקע היא פרטית.

מנסור עבאס: אוקיי, אולי נציע להם לקחת חלקה ב - - -

אמין אבו חייה: אני אתן לך דוגמה מאיפה שאני גר.

אמין אבו חייה: אני גר בבית ג'אן, הכנסנו בבית ג'אן תוכנית מתאר חדשה, 13 מתחמי תכנון חדשים.

אמין אבו חייה: כשאני מסתכל עליהם, העשיר ביותר 95% קרקע פרטית ו-5% קרקע מדינה, בחלק יש לי 100% קרקע פרטית, כלומר אין לי קרקע מדינה, כי הכול שמורות יער, רגישות א', אני לא יכול להתקדם לשום מקום, שמורות טבע מסביב ובסופו של דבר אני צריך לקחת רק מהפרטיים.

אמין אבו חייה: הדבר הזה הביא לאנדרלמוסיה גדולה מאוד, חרם על ראש הרשות ובעיות גם מול שייח'ים וגם מול - - -

מנסור עבאס: כן, יש שם מאבק קהילתי.

אמין אבו חייה: כן, זה מאבק מאוד מאוד גדול שבסוף לא מצליחים להתקדם בתוכניות.

אמין אבו חייה: אני שמתי לו כסף לתכנון והוא אומר לי שהוא לא יכול לקדם שקל, הוא במצב שהוא לא יכול להתקדם.

אמין אבו חייה: לכן אנחנו, בצדק, טוענים שגם המדינה צריכה לתרום את החלק שלה כדי באמת שזה יעבוד, מצד שני לא לוותר, שאנחנו בסוף מכוונים רק לבנייה רוויה.

אמין אבו חייה: היום בבית ג'אן אנחנו משווקים שכונה חדשה לחיילים משוחררים, ראו פלא, 320 מטר לשני אנשים, זה אומר שאנחנו בצפיפות של שמונה יחידות לדונם, מה שנשמע הזוי בבית ג'אן.

מנסור עבאס: ואיפה זה עומד?

אבי דיכטר: אמין, זה מתחבר למה שאמרנו קודם, יושב ראש הוועדה ואחרים, כי כשחושבים בקטן מגיעים לקטן.

אבי דיכטר: רק כשחושבים בגדול יש סיכוי להגיע למשהו.

אבי דיכטר: אני מעריך מאוד את המאמץ שאמרת, בכפר קאסם, שני בניינים עם שמונה קומות ועם קרית חינוך.

אמין אבו חייה: סכנין.

אבי דיכטר: דיברת על סכנין?

אבי דיכטר: אוקיי.

אבי דיכטר: זה נחמד מאוד, זה בסדר גמור, זה לא הטיפול בבעיה הכול כך כבדה שאתה מתאר כאן, ובצדק.

אבי דיכטר: פיילוט, בעיניי, זה לקחת שכונה של 20 בניינים, עשרה בניינים גבוהים, עם פיתוח סביבתי, לקחת פיילוט, אחד בדרום, אחד במשולש, אחד בעדה הדרוזית, אחד במגזר הבדואי, ברהט, או יישוב גדול, וללכת על פרויקט ענק ברמה הלאומית עם תקציב רציני כי זה ירוץ כמו אש בשדה קוצים.

אבי דיכטר: אנשים, כשיראו שכונה – ואין שום סיבה שבלהבים אפשר יהיה לחשוב בצורה אחת וברהט אי אפשר יהיה לחשוב באותה צורה מבחינת בניינים, שכונה מתוכננת לתפארה כמו שיש בבאר שבע.

אבי דיכטר: יש בניית קרקע ויש בנייה אחרת.

אבי דיכטר: בבית ג'אן מוגבלים, אבל אתה תמיד יכול לקחת את המקרה החריג.

אבי דיכטר: הבעיה שלדעתי אנחנו בסוגיה הזו יודעים לומר, ובצדק, שהבעיה היא ענקית, והפתרונות הם במאוד מאוד קטן.

מנסור עבאס: אמין, יש לנו עוד חצי שעה ומסיימים את הישיבה, לכן סכם את הדברים, יש לנו את המצגת, נלמד אותה, אנחנו נעשה עוד סיבוב עוד כמה חודשים, עוד ישיבה, ונעשה ישיבת אמצע עם המשרד.

מנסור עבאס: יש אנשים שהגישו לוועדה מסמכים והמלצות והצעות, אנחנו חייבים לשמוע ואתם וחשוב שגם אתה תשמע אותם.

אמין אבו חייה: אז אני אשמח להגיד שני משפטים לסיכום, אני צריך פה לנצל את הוועדה לעזור לנו בעניין הזה.

מנסור עבאס: אוקיי, נצלו אותנו.

אמין אבו חייה: למעשה בשנה האחרונה להחלטת הממשלה 922 הגשנו בקשה להאריך את ההחלטה בשנה בגלל השנה של היעדר תקציב, אם יהיה תקציב או לא יהיה תקציב זה יהיה החלטה חדשה או לא, אבל גם מתחילים לבנות את ההחלטה החדשה.

אמין אבו חייה: אנחנו רואים מצב שההחלטה החדשה שתהיה חייבת לטפל, מצד אחד במרקם החדש שיווק בבנייה רוויה משמעותית מאוד בחברה הערבית, כל מה שנאמר פה, ושתיים, גם לא להזניח את המרקם הוותיק.

אמין אבו חייה: חייבים לעשות איזונים בין החדש לבין הוותיק.

אמין אבו חייה: כל ההחלטה של 922 לא נגעה במרקם הוותיק בכלל, לא בפיתוח שכונות ותיקות, לא בסבסוד קרקעות ולא בהסרת חסמי תכנון וביצוע ביישובים הוותיקים ואז למעשה גם אם נפתח שכונה חדשה קשה מאוד להתאים בסוף את רמת החיים וזה מייצר פערים בין החדש לישן.

אמין אבו חייה: והדבר הנוסף, כמו שנאמר פה, כדי לקחת פיילוטים משמעותיים להתחדשות עירונית ודברים נוספים חייבים לשים את זה כחלק מההחלטה החדשה שיהיה תקציב משמעותי לעניין הזה, בעיקר לביצוע, לא רק לתכנון.

אמין אבו חייה: אנחנו סובלים היום מבעיה מאוד מאוד קשה בהחלטות הממשלה שאנחנו למעשה מייצרים תכנון מודרני חזק מאוד וכשמגיעים לביצוע אנחנו בהיעדר תקציבים.

מנסור עבאס: בסדר, תודה, אמין.

מנסור עבאס: שמעת, אבי?

מנסור עבאס: תעלה את זה בסיעה, אין עדיין החלטה, לא להאריך את 922 וכמובן שאין תוכנית חדשה.

מנסור עבאס: אז אם לא מאריכים את 922 לעוד שנה אחת כל מה שדיבר אמין, כל התקציבים שלא נוצלו, שהם 70% מתוכנית 922 - - -

אבי דיכטר: לא, אבל משקף התקציבים שהצגת, אמין, אני סכמתי את כל התקציבים, זה 1.6 מיליארד שקל.

מנסור עבאס: כן, זה בתחום אחד.

אבי דיכטר: לא, כל התקציבים.

אבי דיכטר: מ-1.6 מיליארד שקל מה נוצל?

אמין אבו חייה: הניצול בממוצע היום מתקרב ל-30% במזומנים כאשר מבחינת הרשויות, כל זה נמצא ברשויות או בחברות המנהלות, חלק מהבעיות של הניצול זה שעולם התכנון הוא עולם ארוך טווח שייקח את הזמן שלו, אנחנו מקיימים המון תוכניות, בעיקר גם - - - בוותמ"לים, זה ייקח את הזמן שלו ואנחנו נראה ניצול הרבה יותר משמעותי בזמן הקרוב כי כבר התקדמנו מאוד בתכנון.

אמין אבו חייה: זה למעשה המשחק הגדול, נושא התכנון לוקח את הזמן שלו והוא ארוך טווח.

אבי דיכטר: בסוף הפיתוח זה החלק היקר מבחינת הממשלה.

אבי דיכטר: תכנון גם בתקציבים – תראה, הסיפור לא ייפתר, הממשלה לא תבנה בניינים, היזמים יבנו בניינים, מתי יזמים בונים בניינים?

אבי דיכטר: כשהם רואים שהמדינה רצינית, רצינית בתכנון, רצינית בפיתוח, בהכנת הדברים, בתוכנית הכוללת, כמו שאמרת, גם מבני מגורים, גם שטח ציבורי, גם מתחמי חינוך, גם מתחמי עסקים וכו', כמו שבונים בכל מקום בארץ.

אבי דיכטר: זה מדהים כי קבלנים מהמגזר הערבי בונים ביישובים היהודיים ואותם קבלנים לא בונים ביישובים הערביים.

אבי דיכטר: זו ההוכחה הכי טובה לזה שהם פשוט לא מאמינים שהסיפור ביישוב הערבי, סכנין או בעראבה או בכפר קאסם או ברהט, הם פשוט לא מאמינים שזה באמת יבשיל לכך שהם ישקיעו שם או יביאו משקיעים ותקום שם שכונה סביוני רהט, או כל מילה אחרת.

מנסור עבאס: עלא גנטוס נמצא איתנו.

מנסור עבאס: עלא הוא היועץ הכלכלי ועוקב כמה שנים אחרי יישום התוכניות, 922 ועוד תוכניות.

מנסור עבאס: עלא, תוכל להתייחס התייחסות ראשונית וממוקדת?

עלא גנטוס: אני רוצה להתמקד בשני דברים שלדעתי הם המהותיים ביותר.

עלא גנטוס: הדבר הראשון הוא לשמור לפחות את התקציבים הקיימים שהובטחו ב-922.

עלא גנטוס: עד עכשיו האוצר לא הקצה 435 מיליון שקל מתוך סך התקציב שהובטח ב-922.

עלא גנטוס: זה לא רק תקציב שלא נוצל, הגיע לרשות ולא נוצל, אלא תקציב שבכלל לא הגיע למשרד השיכון כדי להעביר אותו לרשויות המקומיות.

עלא גנטוס: זה נושא שצריך לטפל בו באופן מיידי ודחוף ובהול.

עלא גנטוס: בשיחה שהייתה לי עם האוצר לפני יומיים הם לא ידעו להבטיח לי שהכסף הזה עובר בגלל הנושא של התקציב ההמשכי.

עלא גנטוס: זה מצריך טיפול מיידי.

עלא גנטוס: מחצית הכסף הזה מיועד להשלמת מוסדות ציבור והמחצית השנייה זה לתכנון ולטיפול ברשויות האסטרטגיות ועוד קצת ליתר הרשויות.

עלא גנטוס: הדבר השני, שהוא קשור לזה, הוא הנושא של התאמת הקריטריונים והחסמים שהתגלו ב-922 שמנעו עד עכשיו ניצול מיטבי של התקציב.

עלא גנטוס: זה תיקון להצעת מחליטים, שבינתיים גם לא מצליחים להתקדם איתה בגלל היעדר תקציב מדינה, התכנון היה שהתיקונים האלה יבואו במסגרת חוק ההסדרים וכפי שאנחנו מבינים אין חוק הסדרים על הפרק, אז גם הנושא הזה תקוע.

עלא גנטוס: שני הדברים קשורים אחד בשני, קודם כל צריך להקצות את ה-435 מיליון והדבר השני, לשנות את הקריטריונים בצורה כזאת שתאפשר לרשויות להשתמש בכסף הזה ולשנות את המציאות.

עלא גנטוס: הנושא שיותר מטריד עכשיו זה הנושא שעכשיו מעלים בתוכנית הדיור החדשה של השר ליצמן, שאמורה להיות מאושרת בימים הקרובים.

עלא גנטוס: היא למעשה מוציאה את כל הרשויות הערביות והפריפריה בכלל מהתוכנית הקיימת בטענה שאין תקציב והמשמעות היא שלא יהיה סבסוד לבנייה הרוויה בחברה הערבית ב - - - ומרבית התוכניות, גם אלה שנכללו ב-922 הם כבר לא יהיו רלוונטיים בגלל המדיניות החדשה שעכשיו מנסים להעביר אותה במועצת מקרקעי ישראל ואני חושב שהיא תהיה מכה קשה לקידום הדיור בחברה הערבית בשנים הבאות.

עלא גנטוס: צריך להילחם לעצור את התוכנית הזאת כי היא תוכנית ממש רעה בכל הקשור לפיתוח של הדיור בחברה הערבית.

עלא גנטוס: אני לא רוצה להיכנס יותר מדי לפרטים, כי אמין דיבר על הנושאים, אבל, שוב, ברמת המקרו, שלושה דברים, קודם כל הבטחת התקציב, אולי במסגרת ה-11 מיליארד שאמורים להיות מחולקים עכשיו, דבר שני זה שינוי הקריטריונים במסגרת הצעת המחליטים והסרת החסמים והדבר השלישי הוא לעצור את התוכנית שמוביל משרד השיכון, שהיא מדירה למעשה את כל הרשויות הערביות בכל הנושא של הסבסוד לפיתוח בקרקע פרטית וגם לבנייה רוויה בחברה הערבית.

עלא גנטוס: זה מה שיש לי להתייחס.

מנסור עבאס: תודה לך, עלא.

מנסור עבאס: מלכה שניאור, משרד הבינוי, סגנית מנהל אגף בינוי.

מנסור עבאס: נמצאת איתנו?

מנסור עבאס: לא.

מנסור עבאס: כרמית יוליס.

כרמית יוליס: כן, אני אשמח להתייחס.

כרמית יוליס: שמי כרמית יוליס, אני מנהלת את נושא הנדל"ן במשרד המשפטים ואני רציתי לדבר על העבודה שאנחנו עשינו בנושא הזה כמובן ביחד עם כל השותפים הממשלתיים, שחלקם דיברו פה לפניי וחלקם עוד ידברו אחריי.

כרמית יוליס: עשינו מאמץ מאוד מאוד מרוכז בנושא של דיור לחברה הערבית והדרוזית.

כרמית יוליס: במשך שנה וחצי קיימנו שורה של ישיבות עם משרד השיכון, המשרד לשוויון חברתי, המשרד לפיתוח אזורי, שמאי ממשלתי ראשי, עם אנשי הטאבו, עם מינהל התכנון כמובן ובעצם ניסינו למפות, לקחנו את כל ההחלטה של 120 ימים ואחריה את 922 ואת 959, ניסינו להבין מה בדיוק לא עבד בשיטה הקיימת ומה צריך לשנות.

כרמית יוליס: וכמו שאדוני אמר, הדבר הידוע הוא שמרבית התקציבים לא הגיעו לייעודם.

כרמית יוליס: לצערנו.

כרמית יוליס: זאת אומרת הממשלה הסכימה לתת כסף והוא בעצם לא הגיע לאן שהוא היה אמור להגיע.

כרמית יוליס: מעבר לזה ביצענו גם עבודת עומק, דיברנו על כל החסמים בהליכי התכנון עצמם, איך מקדמים תוכניות איחוד וחלוקה, מה אנחנו אומרים על הפרשות לטובת צרכי ציבור, שזה צורך דרמטי של הציבור עצמו, איך נכון לנהוג בקרקעות שהן קרקעות של רשות מקרקעי ישראל שנמצאות או בתוך תחומי היישובים, או בסמוך להם, ואיך נכון לנצל אותם הכי טוב לטובת האוכלוסייה.

כרמית יוליס: דיברנו על תמריצים לבנייה רוויה.

כרמית יוליס: אנחנו יצאנו מהוועדה הזאת, מהצוות הזה, עם דוח ביניים מאוד מאוד מקיף וגם עשינו שאלון לציבור.

מנסור עבאס: כרמית, אנחנו יכולים לקבל אותו?

כרמית יוליס: בוודאי.

כרמית יוליס: מאז אנחנו עדכנו את הדוח הזה.

מנסור עבאס: אז את המעודכן.

כרמית יוליס: חלק מהנציגים שיושבים פה הם באמת באי בית אצלנו והם מגיעים לעתים תכופות לישיבות אצלנו במשרד המשפטים.

כרמית יוליס: אני שנייה אשלים ואומר שגם עשינו סקר, ענו עליו 1,200 אנשים, רצינו לראות איפה האוכלוסייה נמצאת, האם זה בכלל מדבר אליה בנייה רוויה, האם אפשר לדבר על מודל של בנייה להשכרה שישמור על המבנה החמולתי.

כרמית יוליס: זאת אומרת אנחנו ממש מודעים לקשיים.

כרמית יוליס: מאז דוח הביניים כבר שכללנו אותו לדוח שהוא כמעט סופי, עם קשת של המלצות שחלק מהן הן באמת תקציביות, ליום שבו יעדכנו את 922, איך לדעתנו נכון להתקדם שם, האם יש מה לשנות בשיטה הקיימת, חלקן צופות פני חקיקה.

כרמית יוליס: יש דברים שהן בעיות אינהרנטיות, בעיות עומק בתכנון, שכדי לתקן אותן אין ברירה וצריך לתקן את החוק.

כרמית יוליס: אנחנו יושבים על זה ביחד עם מינהל התכנון.

כרמית יוליס: במקביל, כמו שבטח אדוני יודע, מתקדם חוק הוותמ"ל שלגביו יש הסכמה גורפת שהוא מאוד מתאים לתכנון במגזר המיעוטים והוא עשה שם עבודה מאוד מאוד טובה.

כרמית יוליס: אם תתקיים פה ישיבת המשך אני הייתי מציעה שנביא בפני הוועדה את ההמלצות ואת התוצרים שלנו ובאמת התקווה שלנו, כגורמי מקצוע, שייקחו את זה ויקדמו את זה לכיוון החלטות ממשלה.

כרמית יוליס: אנחנו חושבים שבאמת זה יכול להביא בשורה וזה כמובן לא גורע מחלקו של שום משרד אחר, כל אחד במקום שלו, אני חושבת שהיתרון שלנו כמשרד משפטים שהוא משרד מטה ובאמת הבאנו לשולחן את כל הגורמים, דווקא אנחנו שאנחנו חצי בפנים וחצי בחוץ, ואני חושבת שהעבודה הזאת באמת יכולה מאוד מאוד לקדם את הנושא, כי בעצם היא הבהירה שיש כל מיני בעיות שהן בעיות עומק, זה לא רק עניין של תקציב.

כרמית יוליס: מתי שהוא יהיה תקציב ויהיה הסדרים ואפשר יהיה לשים את הכסף, אבל המציאות מראה שהכסף לא מגיע לאן שהוא צריך והמציאות מראה שהתוכניות לא מתקדמות כמו שהיינו רוצים כשיש כל מיני בעיות עומק לפתור.

כרמית יוליס: אז רציתי להוסיף את זה לדיון ואם תתקיים ישיבת המשך אז אנחנו גם נוכל להציג את זה.

מנסור עבאס: כן, בהחלט, אנחנו נעשה ישיבת המשך ונקדיש את רוב הזמן לתפקידו של משרד המשפטים בנושא הזה.

מנסור עבאס: וכמובן אי אפשר לא להזכיר עכשיו את הנושא של חוק קמיניץ, את אותו תיקון מפורסם שהוא מצד אחד הגשים את מטרתו, לעצור את הבנייה הלא מותרת, אבל לא נתן מענה לצרכים של החברה הערבית בנושא הזה ולכן ביקשנו או לבטל, או להקפיא את החוק הזה עד שהתכנון והתוכניות יתקדמו ובינתיים לא קיבלנו תשובה.

מנסור עבאס: אין ספק שזה נושא מאוד כאוב כי בינתיים משתמשים רק במדיניות של מקל.

כרמית יוליס: אז אני אשמח, ברשותך, רק להוסיף על זה מילה, שבאמת אחת הסיבות שאנחנו לקחנו את המושכות בעניין הזה זה שהיה לנו עיסוק מאוד תדיר באכיפה.

כרמית יוליס: יש הרבה דברים להגיד על האכיפה, אני לא יודעת כמה כולם מודעים, אבל באמת ראשי הערים ונבחרי ציבור מהחברה הערבית עולים חדשות לבקרים למשרדו של ארז קמיניץ דווקא כדי למצוא פתרונות למקומות שבחלקם הם מקומות באמת קשים והתיקון הזה כנראה השיג את מטרתו במובן הזה שהיום אכיפה זה משהו שאנשים מכירים ויש יותר רתיעה והרתעה מפני הדבר הזה, ובעצם כל העבודה המקיפה שעשינו כדי לתת מענה לבעיות עומק מבחינתנו זה הצד השני של הדברים.

מנסור עבאס: כרמית, מצד שני זה מה שאמרתי - - -

כרמית יוליס: כי כמו שאדוני אומר, אי אפשר לדבר רק על אכיפה בלי לדבר על תכנון.

כרמית יוליס: מבחינתנו אכיפה היא תומכת את התכנון, הדבר החשוב זה התכנון.

מנסור עבאס: כרמית, זו בעיה קרדינלית, בעיה מאוד חמורה, אי אפשר לדבר רק על אכיפה וליישם אותה בלי לתת פתרונות.

כרמית יוליס: אז אני מקווה שתהיה לנו הזדמנות להציג את הפתרונות.

כרמית יוליס: אני מסכימה איתך במאה אחוז, אלה שני צדדים של אותו מטבע ואנחנו באמת רצינו להתקדם בשני הנושאים.

מנסור עבאס: היום המשרד של ארז קמיניץ, נכון שהוא פתוח, כולם עולים לרגל לארז קמיניץ, אבל בסופו של דבר שום דבר לא מתקדם, שום דבר לא מתקדם.

מנסור עבאס: בסדר, אנחנו נתקדם.

מנסור עבאס: הממ"מ, חברים, רציתם להשלים את הדברים.

מנסור עבאס: אבל מבחינת הזמן יש לנו עשר דקות לכל המשתתפים, אז מהר מאוד, בבקשה.

נתנאל קופראק: תודה, אדוני היושב ראש.

נתנאל קופראק: באמת לבקשתך לדיון בוועדת הכספים שהיה ב-14 ביולי הכנו מסמך על נתונים על הדיור בחברה הערבית.

נתנאל קופראק: נתחיל בנתונים, קודם כל בדקנו את אחוז הגרים בשכירות בין היהודים לחברה הערבית.

נתנאל קופראק: אז אצל היהודים 29.5% גרים בשכירות, בחברה הערבית 11.9% גרים בשכירות.

נתנאל קופראק: המקבילה של זה, המשלים, הגרים בדירה בבעלות, אז אצל היהודים זה 66.2%, בחברה הערבית 75.8% גרים בדירה בבעלותם.

נתנאל קופראק: כאשר בדקנו את השיווקים של רשות מקרקעי ישראל התמקדנו בשלושה דברים, במחיר למשתכן, בנייה רוויה ובנייה נמוכה.

נתנאל קופראק: כאשר מסתכלים בין 2016 ל-2019 אז במכרזי מחיר למשתכן 82% היה לרשויות במגזר היהודי, 2.9% מהמכרזים של מחיר למשתכן היו במגזר הערבי ועוד 15% היו בערים מעורבים.

נתנאל קופראק: לעומת זאת הבנייה הרוויה, יש שם הבדל, זה 77.6% מהמכרזים לבנייה רוויה היו במגזר היהודי, 13.4% במגזר הערבי ועוד 8.9% בערים מעורבות.

נתנאל קופראק: כשאנחנו בודקים מכרזים לבנייה נמוכה באותן שנים, אז 46.5% היו במגזר היהודי, 52.8% היו למגזר הערבי ועוד 0.7% היו בערים מעורבות.

נתנאל קופראק: זה המבט הכולל.

אבי דיכטר: כאן הבעיה.

אבי דיכטר: נתנאל אמר את הבעיה, ברגע שאתה רואה את הפרופורציות כשמדובר בבנייה לא רוויה, אתה מבין ש-50% ומשהו זה מגזר ערבי, 45% במגזר היהודי, כל השאר זה ממש הפוך.

אבי דיכטר: תמונת ראי.

מנסור עבאס: פשוט צריך רפורמה בתחום הזה, אנחנו נציע המלצות לרפורמה רחבת היקף אם רוצים לפתור את הבעיה.

מנסור עבאס: אבל אם רוצים ככה להעביר את זה משנה לשנה אז אנחנו נישאר באותו מקום.

מנסור עבאס: ושוב אני רוצה להדגיש, אנחנו היום מדברים על בנייה וקירות בטון וכו', אבל בסופו של דבר זה מתבטא בחיי בני אדם.

מנסור עבאס: לא רק ברווחתם, אלא בחייהם.

עמי צדיק: רק עוד הערה אחת.

עמי צדיק: אנחנו נביא מסמך שלם על ניצול תוכנית 922, היישום שלה, וכשנסיים נעביר לוועדה.

מנסור עבאס: אוקיי, בשמחה אנחנו נקבל את זה.

מנסור עבאס: מלכה שניאור.

מנסור עבאס: תציגי את עצמך, אנחנו לא נוכל לראות אותך, אבל נשמע אותך.

מלכה שניאור: צהריים טובים.

מלכה שניאור: אני ממשרד הבינוי והשיכון, אני סגנית של אדריכלית ראשית ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה כמובן עם אמין שנמצא ביחד איתכם שם.

מלכה שניאור: רק שתי הערות מסוימות.

מנסור עבאס: שאלוהים יעזור לאמין.

מנסור עבאס: אני בטוח שאם זה היה תלוי באמין היה עושה דברים נפלאים, אבל - - -

מלכה שניאור: מסכימה במאה אחוז.

מלכה שניאור: ההערות הן כך, קודם כל אנחנו מקדמים, משרד הבינוי השיכון וגם מינהל התכנון מתקדם בתוכניות מתאר וגם בתוכניות מפורטות בהיקפים של עשרות אלפי יחידות דיור לחברה הערבית בשנים האחרונות.

מלכה שניאור: אני חושבת שבקרוב מאוד יראו בכל רחבי הארץ, והמשרד שלנו מתמקד כמובן בעיקר בפריפריה, אבל גם בערי המרכז, יראו שכונות חדשות, לא רק עם בנייה לכאורה רוויה או לא רוויה, אלא בעיקר עם רחובות מפותחים, עם הקצאה של שטחים לשטחי ציבור, לשטחים ירוקים שחסרים לכולם.

מלכה שניאור: אני חושבת שהעבודה שנעשית בשנים האחרונות במינהל התכנון, בוותמ"ל, במשרד הבינוי והשיכון, שמקדמים באמת עשרות אלפי יחידות דיור, אני חושבת שיראו את זה בשנים הקרובות, זה לא משהו מיידי.

מנסור עבאס: מלכה, יש מסמך שאתם יכולים לשלוח לוועדה שבו אתם מציגים שם באיזה שלבים נמצאים, מה לוח הזמנים?

מלכה שניאור: בשמחה.

מנסור עבאס: אז אנחנו נשמח לקבל את זה.

מלכה שניאור: בשמחה.

מלכה שניאור: אין בעיה בדיון הבא באמת להציג משהו כזה בצורה יותר - - -

מנסור עבאס: לא, להציג בשמחה, נעשה ישיבה מיוחדת, אבל נקבל קודם כל את המסמך.

מלכה שניאור: בשמחה.

מלכה שניאור: נעשית עבודה באמת משמעותית.

מלכה שניאור: הדבר השני שרציתי להגיד, צריך לשים לב, יש בנייה שהיא צפופה ורוויה, אבל היא לא חייבת להיות בנייה גבוהה.

מלכה שניאור: צריך לשים לב לזה.

מלכה שניאור: בתכנון, בחברה הערבית וגם בחברה היהודית, גם בחברה החרדית רואים את זה, אפשר להגיע לבנייה צפופה ועירונית שממצה את משאבי הקרקע ואת החוסרים גם בבנייה שאינה גבוהה.

מלכה שניאור: ולגבי התוספת של קרקע מדינה לנושא האיחוד וחלוקה, צריך לזכור שביישובים רבים בחברה הערבית אין קרקע מדינה, בשכונות שבהן אנחנו מתכננים, לכן מגיעים לתוכניות עם 97% קרקע פרטית ו-100% קרקע פרטית ומתמודדים עם ההפרשות לאיחוד וחלקה.

מלכה שניאור: אני חושבת שראשי הרשויות וגם התושבים עצמם בהחלט שותפים היום לתהליך ולמצב שמשתנה, זה לא כמו בעבר.

מלכה שניאור: יש קשיים, יש אתגרים, אבל אני חושבת שהתהליך הוא מאוד חיובי וחשוב לשים את זה על השולחן.

מנסור עבאס: תודה לך, מלכה.

מנסור עבאס: נשמח לקבל את המסמך שמפרט ממש איפה אנחנו עומדים בתוכניות ומה לוח הזמנים ואיך זה מותאם לצרכים של החברה הערבית.

מלכה שניאור: בשמחה רבה.

מנסור עבאס: דרך אגב, יש לך מידע מה הצרכים של החברה הערבית מבחינת דיור, למשל כל שנה כמה דירות אנחנו צריכים?

מלכה שניאור: אין ברשותי את הנתון הזה עכשיו, ייתכן שיש למינהל התכנון את הנתונים הללו.

מנסור עבאס: אוקיי, אז אני אגיד מפרופ' ראסם חמאיסי, 14,500 דירות ואנחנו בכלל למעשה לא מתקרבים לנתון הזה.

מנסור עבאס: הנה, אומדן הביקוש לדירות של האזרחים הערבים, הוא גם מדבר על 2048, אבי, עומד על 400,000 יחידות דיור.

מנסור עבאס: ממוצע הביקוש השנתי הדרוש עומד על 14,500 יחידות דיור.

מנסור עבאס: מלבד זאת קיים צורך דחוף ומיידי לכ-20,000 יחידות דיור כדי לחלץ את האוכלוסייה הערבית ממשבר הדיור.

מנסור עבאס: כאילו 20,000 שממש אנחנו זקוקים באופן דחוף, בדיוק אלה ה-20,000 דירות שיכולות למנוע סכסוכים ורציחות ולא יודע מה.

מנסור עבאס: יש עוד כל מיני נתונים.

מלכה שניאור: אגב, מינהל התכנון עובד על תוכנית 2040 שבה כן בא לידי ביטוי הצורך ביישובים הערביים.

מלכה שניאור: הם יוכלו להציג את הנתונים יותר טוב ממני, לכן אני לא אכנס לזה, אבל הם בפירוש עומדים ביעדים ובוחנים את היעדים.

מנסור עבאס: קיבלתם את ההמלצות של פרופ' ראסם חמאיסי?

מנסור עבאס: פרופ' ראסם נמצא איתנו?

מנסור עבאס: הוא נמצא בחו"ל.

מנסור עבאס: קיבלתם את ההמלצות שלו?

מנסור עבאס: אז אנחנו נאמץ את ההמלצות שלו ונשלח לכם דרך הוועדה.

מנסור עבאס: ד"ר ת'אבת אבו ראס, מקרן אברהם.

מנסור עבאס: לא נמצא.

מנסור עבאס: אמל עוראבי עמותת סיכוי או וסים חוסרי, נמצאים איתנו?

מנסור עבאס: גם הם הגישו לוועדה מסמך מפורט של 34 עמודים.

מנסור עבאס: אמל, בבקשה.

מנסור עבאס: תציג את עצמך ותשפוך אור על המצב.

אמל עוראבי חוסין: כן.

אמל עוראבי חוסין: שלום רב לכל המשתתפים, אני אמל חוסין, עורך דין ומתכנן ערים, עובד בעמותת 'סיכוי', אנחנו עמותה המקדמת שוויון בתחום התכנון, אנחנו פועלים בכמה תחומים, בתחום התשתיות, התכנון והדיור והשיווקים, פועלים עם ראשי רשויות מקומיות ובשיתוף פעולה עם הוועד הארצי לראשי הרשויות המקומיות אל מול משרדי הממשלה.

אמל עוראבי חוסין: עם הרבה מהנוכחים בישיבה הזאת אנחנו שותפים לעשייה, הכול במטרה לתת פתרונות למצוקת הדיור.

אמל עוראבי חוסין: המסמך שהגשנו לוועדה הוא באמת מסמך מתכלל שמסכם את ההמלצות שלנו במספר תחומים בתחום התכנון ובנייה ומבקש להסיר את החסמים העומדים בפני הוצאת היתרי בנייה וסיפוק יחידת דיור לצרכים בתוך החברה הערבית.

אמל עוראבי חוסין: ברשותכם, אני אבקש להתייחס לשלושה נושאים באופן ממוקד שעלו בדברים של החברים והשותפים.

אמל עוראבי חוסין: הנושא הראשון הוא הנושא של הוצאת היתרי בנייה.

אמל עוראבי חוסין: הוצאת היתרי בנייה היא השלב המשמעותי של הבנייה, בלי היתר בנייה אי אפשר לבנות ואם אתה בונה בלי היתר בנייה אז אתה מפר את החוק וחשוף לתביעה לפי חוק קמיניץ שמטיל עליך עשרות או מאות אלפי שקלים והסכנה הזאת היום מרחפת מעל יותר מ-20,000 בניינים ודירות בחברה הערבית.

אמל עוראבי חוסין: אז מה שקורה הוא שהיום הוועדות המחוזיות, מהבדיקה שלנו, הבדיקה שלנו מראה שהוועדות המחוזיות מאשרות תוכניות שלא כוללות הוראות מפורטות המאפשרות להוציא היתר בנייה וכך היא חוסמת את הדרך בפני האנשים שרוצים להכשיר את הבנייה שלהם על ידי הוצאת היתרי בנייה.

אמל עוראבי חוסין: כך הם נדרשים להגיש עוד תוכנית חוץ מהתוכנית שחיכו לה שנים רבות וזה התוכנית המפורטת, וזה עולה עוד כסף ולוקח להם עוד שנים.

אמל עוראבי חוסין: במהלך השנים אלו שהם מבקשים לממש את זכותם ולהכשיר את הבנייה שהם בנו בלי ברירה, הם נדרשים לחכות הרבה זמן ולמערכת התכנון לוקח הרבה זמן ותוך כדי הם נקנסים ומשלמים קנסות על הבנייה שהם בונים וזה תשלום כפול.

אמל עוראבי חוסין: בנושא הזה אני רוצה לדבר על עבודת הוותמ"ל, שאכן ראינו שהוותמ"ל מסייע ומקדם בנייה ואישור תוכניות מפורטות בחברה הערבית, אבל אנחנו רואים שבשנים האחרונות מאז 2017 חלה ירידה משמעותית במתחמים של הוותמ"ל המרחיבים את שטח הפיתוח של הרשויות הערביות.

אמל עוראבי חוסין: זו נקודה חשובה שצריך להתייחס אליה.

אמל עוראבי חוסין: תמ"א 38 הגבילה בהרבה מקומות את שטח הפיתוח שאפשר במסגרתו לבנות ולפתח יחידות דיור.

אמל עוראבי חוסין: ההמלצה הזו להרחיב את שטחי הפיתוח קיבלה ביטוי בדוח 120 הימים וקיבלה ביטוי גם בדוחות של המשרד לשוויון חברתי, אם כי אנחנו רואים שבשנים האחרונות חלה ירידה באישור מתחמים שמרחיב את שטח הפיתוח.

אמל עוראבי חוסין: כמו כן אנחנו רואים שהוותמ"ל הוא אמצעי להכניס קרקעות מדינה ליישובים הערביים על מנת לתמוך גם בתהליכי השיווק וגם כדי לסייע, כפי שכבוד היושב ראש אמר, בתהליכי איחוד וחלוקה כשקרקע מדינה יכולה לסייע בקידום התהליכים כדי שהתושבים שאיבדו חלקים מהקרקעות שלהם לא ייאלצו עכשיו לשלם בקרקע 40% ו-50%.

אמל עוראבי חוסין: אנחנו רואים שהמתחמים המאושרים על ידי רמ"י גם חלה בהם ירידה משמעותית.

מנסור עבאס: אמל, נקודה אחרונה, ממש במשפט אחד.

אמל עוראבי חוסין: במשפט אחד.

אמל עוראבי חוסין: בכל הקשור לשיווקים ולמחיר למשתכן אנחנו מזהים שני חסמים עיקריים.

אמל עוראבי חוסין: החסם הראשון הוא ביזור השיווקים.

אמל עוראבי חוסין: השיווקים, בין 85% ל-90% מהשיווקים נמצאים בעשר רשויות בלבד.

אמל עוראבי חוסין: זה אומר שיש רשויות שיש בהן ביקושים שהם ביקושים מקומיים בתוך היישוב שאין להם מענה וזה מעלה את מחיר הקרקע.

אמל עוראבי חוסין: החסם השני הוא פיתוח בקרקע פרטית.

אמל עוראבי חוסין: חלק גדול מהמתחמים המיועדים לשיווק הם מתחמים מעורבים, קרקע פרטית וקרקע מדינה.

אמל עוראבי חוסין: כל עוד לא נותנים פתרון לפיתוח קרקע פרטית אנחנו לא נראה שיש בנייה.

אמל עוראבי חוסין: גם הפיתוח, יש בכוחו להגביר את האמון של התושבים על ידי בניית מוסדות ציבור ותשתיות הולמות, כך הם רואים שיש שינוי בשטח והם ניגשים יותר למכרזים.

אמל עוראבי חוסין: אנחנו רואים שהתוכנית החדשה של ליצמן לא מאמצת את ההמלצות האלה והיא פוסחת עוד פעם על החברה הערבית, גם במנגנון התמרוץ שלה וגם באופי הבנייה שלה.

אמל עוראבי חוסין: על כן אנחנו מבקשים לקדם שיח על מנת להתאים תוכניות שייתנו פתרון וייתנו בנייה רוויה, אבל שהיא תהיה תואמת את הצרכים ותואמת את המאפיינים של היישובים הערביים הכפריים והעירוניים.

מנסור עבאס: אמל, תודה.

מנסור עבאס: אנחנו ניקח בחשבון את המסמך שהגשתם.

מנסור עבאס: שתי הערות, אחת של אמיר וייס ואחר כך מיכל אמיתי, ואז אני חייב לסכם, חלקית, ונעבור לישיבה השנייה.

מנסור עבאס: אמיר וייס, אתה נמצא איתנו?

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: מיכל, את נמצאת איתנו?

מיכל אמיתי: כן, אני פה.

מנסור עבאס: תציגי את עצמך, אנחנו ממש לקראת הסוף.

מיכל אמיתי: בוקר טוב.

מיכל אמיתי: אני מיכל אמיתי, אני עובדת במינהל התכנון באגף תכנון מקומי.

מיכל אמיתי: כיוון שיש לנו נורא מעט זמן אני רוצה להגיב על כמה מהשאלות שאתה שאלת, כבוד היושב ראש.

מיכל אמיתי: לגבי יחידות דיור למשל.

מיכל אמיתי: מהנתונים שלנו בעשור האחרון אושרו 220,000 יחידות דיור במגזר הערבי וזה מהווה בערך 23% מסך הכול יחידות הדיור שאושרו בשנים האלה, ועוד מעל 15,000 שאושרו כבר ב-2020.

מיכל אמיתי: זאת אומרת בסך הכול 235,000 יחידות דיור.

מנסור עבאס: ובעשור האחרון?

מיכל אמיתי: בעשור האחרון, כן.

מיכל אמיתי: ונכון להיום, בהליכים סטטוטוריים, זאת אומרת במוסדות התכנון, יש עוד קרוב ל-152,000 יחידות.

מיכל אמיתי: אם אנחנו מסתכלים על מה שאתה דיברת קודם, הצרכים של המגזר הערבי או לפחות בוא נגיד הצרכים כמו שראתה אותם התוכנית האסטרטגית 2040, היא בזמנו עשתה ניתוח שאמר שצריך בשלוש השנים, בין 2017 ל-2020 לאשר 84,000 ובשנים האלה אושרו בפועל מעל 117,000 יחידות דיור וצריך להדגיש ש-20,000 מתוכן הן בקרקעות מדינה.

מיכל אמיתי: התוכנית האסטרטגית מדברת, כמו שראסם אמר, על אישור של בערך בין 20,000 ל-22,000 יחידות דיור בשנה, בינתיים אנחנו עושים את כל המאמצים לעמוד בזה והנה בשלוש השנים האחרונות אנחנו הצלחנו.

מיכל אמיתי: ב-2030 מדובר על אישור של 310,000 יחידות דיור נוספות וב-2040 היעד הוא 540,000 יחידות דיור.

מיכל אמיתי: צריך להבין שאנחנו מדברים על מלאי תכנוני, זאת אומרת זה מלאי שאמור לענות על צורך של בערך 440,000 יחידות דיור.

מנסור עבאס: לכאורה, מיכל, ממה שהצגת לא אמורה להיות אצלנו בעיית דיור, למרות שכולנו ממש - - -

מיכל אמיתי: אתה צודק, אני אגיד לך איפה הבעיה.

מנסור עבאס: יש הבדל די עצום בין מה שאתם מתכננים לבין מה שמתבצע בפועל.

מיכל אמיתי: יש בזה מן האמת, כמו שאמרו לפניי, ואני מתחברת לכל מה שנאמר פה, יש קשיים במימוש.

מיכל אמיתי: חלק מהקשיים האלה, או חלק גדול מהקשיים האלה, נובע מזה שתוכניות שמאושרות הן אומנם תוכניות מפורטות, הן כוללות את כל יחידות הדיור האלה, אבל חלק גדול מהם לא כולל איחוד וחלוקה, וגם כשמנסים אחר כך להוציא מהם היתרים יש בעיות קשות ברישום, מה שמקשה בסופו של דבר על המימוש של זה.

מיכל אמיתי: אנחנו בגלל זה נכנסנו מאוד חזק לתכנון בקרקע פרטית דווקא, יש לנו הצלחה גדולה בתוכניות כאלה במגזר הדרוזי ואם הוועדה יכולה לעזור לנו, בוא נגיד ככה, אם נקבל תקציבים אנחנו בהחלט נתגייס לקידום ה - - - עם משרד הבינוי והשיכון, שעושה עבודה גדולה בנושא הזה, קידום של תוכניות איחוד וחלוקה בקרקע פרטית.

מיכל אמיתי: אנחנו היום מקדמים שתי תוכניות כאלה.

מנסור עבאס: אין תקציבים כלואים בתוכנית 922 שהייתם יכולים להשתמש לתכנון?

מיכל אמיתי: לא, אנחנו לא קיבלנו תקציבים ב-922 לתכנון.

מיכל אמיתי: התכנון המפורט ב-922 הוא בעצם משרד השיכון בלבד.

מיכל אמיתי: כמו שאמין אמר, צריך הרבה יותר תקציבים כדי לתת פתרון לבעיה.

מנסור עבאס: אוקי.

מנסור עבאס: אמיר וייס נמצא איתנו?

מנסור עבאס: אם לא, אז ד"ר ת'אבת אבו ראס ואחר כך נסכם עם חברי הכנסת ואיתי.

מנסור עבאס: ד"ר ת'אבת.

ת'אבת אבו ראס: שלו לכולם, אני רציתי להתמקד דווקא בנגב וחשבתי שזה מתחיל עכשיו אז נכנסתי - - - שמקשר את סוגיית הקרקע עם פשיעה ואלימות, נכון או שאני מתבלבל?

מנסור עבאס: ד"ר ת'אבת, תמתין עוד בערך רבע שעה, נסיים את הישיבה הזאת על הדיור.

מנסור עבאס: אנחנו עשינו את זה ביחד כי קרקעות ובנייה ודיור קשורים אחד לשני, אבל מבחינה מנהלית מסודרת אנחנו חייבים לנעול ישיבה ולפתוח ישיבה אחרת, אז תמתין לישיבה הבאה.

ת'אבת אבו ראס: בסדר, אני ממתין.

מנסור עבאס: חברים, אני אתן לחברי הכנסת התייחסות אחרונה ואז נוכל לסכם חלקית.

מנסור עבאס: ג'אבר.

ג'אבר עסאקלה: כן.

ג'אבר עסאקלה: אני מצטער שלא הייתי מתחילת הדיון, אני בכלל הגעתי לדיון הבא, אז אני בשוליים של הדיון הקודם.

ג'אבר עסאקלה: אני אגיד שסוגיית התכנון והבנייה ביישובים הערביים בכלל, ודיברה הגברת על היישובים הערביים הדרוזיים, אני אגיד שהסיפור הגדול שלנו זה שכשמתכננים צריכים לקחת בחשבון קודם כל לנצל את הקרקעות שנקראות קרקעות מדינה בתוך היישובים וכן להרחיב את שטחי השיפוט כדי לכלול קרקעות מדינה בתוך שטח השיפוט של היישובים הערביים כדי לאפשר לרשויות לתכנן עליהן.

ג'אבר עסאקלה: בינתיים אנחנו במצוקה, גם מצוקה של מחסור קרקע וגם מצוקה של בירוקרטיה, כלומר תוכנית מתאר, מרגע שהיא מתחילה להיות מתוכננת ועד שהיא מאושרת עוברים 20 שנה והופכים את התוכנית ללא רלוונטית בכלל.

ג'אבר עסאקלה: אנחנו צריכים עכשיו קמפיין של הממשלה, של משרד השיכון ושל מינהל התכנון של לתכנן תוכניות מתאר לכל היישובים שעוד לא אושרו להם תוכניות מתאר תוך שנתיים-שלוש מקסימום אחרת גם התוכניות האלה לא יהיו רלוונטיות.

ג'אבר עסאקלה: תודה רבה.

מנסור עבאס: אוקיי, תודה, חבר הכנסת ג'אבר.

מנסור עבאס: חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

סעיד אלחרומי: אני באתי באמת לדיון השני של הוועדה, אבל כמה מילים בנושא הקרקעות ומלאי הקרקעות בחברה הערבית.

סעיד אלחרומי: ברור לחלוטין שהחברה הערבית מפגרת מאוד בנושא הזה, במיוחד של קרקע מדינה שהמדינה והרשות המקומית יכולות לתכנן ולהרחיב וגם פרויקטים של מבני ציבור שיכולים לתרום לנושא שאנחנו דנים בו, נושא הנוער, נושא הפשיעה וכו'.

סעיד אלחרומי: אבל הפתרון הוא מה שאמר חברי ג'אבר, להתמקד באישור תוכניות מתאר כמה שיותר מהר.

סעיד אלחרומי: אי אפשר שרשויות ש-30 שנה הן עם אותה תוכנית מתאר.

סעיד אלחרומי: אני יודע ומודע לנושא של בעלות על הקרקע באדמות הפרטיות והקשיים שנוצרים מהסיפור הזה, אבל צריך למצוא את הדרך להרחיב את היישובים האלה ובעיקר בקרקעות מדינה.

ג'אבר עסאקלה: סעיד, רק תיקון.

ג'אבר עסאקלה: כל הסיפור או האמתלה של הקושי לערוך מה שנקרא איחוד וחלוקה יש לו פתרונות, גם סוציאליים, כלומר עובדים סוציאליים ומנחים וכו' וכו', אבל במקומות קשים, במראר אצלנו, מנסור, יש עכשיו כ-200 דונם בשכונה המזרחית שזה איחוד וחלוקה ללא הסכמה.

ג'אבר עסאקלה: כלומר המדינה קובעת.

ג'אבר עסאקלה: ברגע שהמדינה יכולה לקבוע היא יכולה לקבוע.

מנסור עבאס: לא, אנחנו דיברנו על פתרון אחר, שהמדינה עצמה תיכנס כחלק מהמשחק ואז שהיא תוסיף קרקע.

מנסור עבאס: חברים, לפני בערך חודשיים יזמתי דיון בוועדת הכספים בנושא הזה, היה השר ליצמן, ואז העלינו שם המלצות שהועברו למליאה ומאז ההמלצות שם.

מנסור עבאס: אני אתייחס למה שאמרתם ונמשיך לפתח את המתווה שאנחנו מכינים בנושא הזה.

מנסור עבאס: תוכניות מתאר לבד לא יפתרו את בעיית הדיור בחברה הערבית.

מנסור עבאס: אנחנו דיברנו שם על תוכניות מתאר, אנחנו דיברנו על תוכניות לשכונות שלמות לצד היישובים, מחוברות ליישובים, כמו שעושים בכל הערים, אנחנו דיברנו על צורך דחוף לתכנן יישובים חדשים, גם בגליל, גם במרכז, גם בנגב, כי יש צעירים שרוצים לגור בעיר חדשה ויפה, למה לא לתת להם את ההזדמנות הזו?

מנסור עבאס: אלו שלושת הדברים העיקריים שאם לוקחים אותם ביחד זה ייתן פתרון.

מנסור עבאס: תוכניות מתאר לבד לא יספיק.

מנסור עבאס: אנחנו תקועים שם.

מנסור עבאס: אנחנו, הערבים, תקועים שם, בתוכניות מתאר.

מנסור עבאס: אני לא יודע, יש יישובים יהודיים שאין להם תוכנית מתאר, אבל עושים תוכנית מפורטת לשכונה הזאת, שכונה חדשה, יישוב חדש וכו' וכו'.

מנסור עבאס: אז זה לא רק הפתרון.

מנסור עבאס: אני מעלה כמה נקודות מהמסמך שהציג פרופ' ראסם חמאיסי ואני מציע שנאמץ את הנקודות האלה כחלק ממתווה אסטרטגי בנושא של בעיית הדיור ואז אמל ישלים את הנקודות שעלו והעלו חברי הכנסת והמשתתפים בדיון.

מנסור עבאס: כמובן אנחנו מודים בהתחלה למשרד השיכון, לידידנו אמין ולשאר המשתתפים, במשרד השיכון בפרט ומהמשרדים השונים והאורחים האחרים.

מנסור עבאס: אנחנו דורשים הכנת תוכנית ייעודית לאוכלוסייה הערבית או לחברה הערבית המתחשבת במרכיבים ובמאפיינים הייחודיים בהקשר הסוציו תרבותי, תפקודי ומבני של האוכלוסייה הערבית או החברה הערבית.

מנסור עבאס: תוכנית ייעודית זו היא חלק אינטגרלי מהתוכנית הכללית של משק המגורים בישראל עם מתן תשומת לב ודגש על המצב והמעמד של האזרחים הערבים.

מנסור עבאס: שנית, במסגרת הכנת התוכנית אנחנו מציעים להקים צוות ייעודי בהשתתפות נציגי משרדי הממשלה, הרשויות המקומיות, החברה האזרחית והאקדמיה, שילמד לעומק את צרכי האוכלוסייה הערבית בנושא הדיור, כולל התכנון, הקצאת קרקעות, בנייה, סיוע ושיווק.

מנסור עבאס: שלישית, הקפאת הריסת מבנים קיימים ללא היתר בהתאם לתאריך יעד מוסכם והקמת ועדה ציבורית למציאת פתרונות והסדרה לסוגיית הבנייה ללא היתר, קידום, הרחבת תחומי שיפוט ותכנון מפורט ביישובים הערביים.

מנסור עבאס: ארבע, הסרת החסמים בפני היצע הדיור כרוכה בהגדלת היצע הקרקעות המתוכנן והזמינות לפיתוח.

מנסור עבאס: הסרת החסמים בפני תכנון תתבצע על ידי הקמת ועדות מקומיות לתכנון ובנייה, ביישובים ערבים גדולים קידום תכנון מפורט הכולל שימוש במנגנון איחוד וחלוקה והקמת רובעי מגורים חדשים הכוללים מגוון צורות דיור, סיוע לרשויות המקומיות והסמכתן ליזום תכנון.

מנסור עבאס: את ההמלצה האחרונה, שהיא קשורה ממש לנושא של קרקעות, אני מעביר לישיבה הבאה ומזמין את אמל לתת לנו גם תמצית וסיכום של הדרישות של הוועדה.

אמל ביבאר: הוועדה מבקשת ממשרד הבינוי והשיכון לבחון יישום התחדשות עירונית גם בערים מעורבות, בשכונות המצוקה, כולל שכונות ייעודיות לאותה אוכלוסייה.

אמל ביבאר: בעניין ההתנגדות של בעלי קרקעות פרטיות להפשרת והפרשת שטח לשצ"פ, ההמלצה של הוועדה שהמדינה תקצה לפחות שליש גם מהשטח הכולל ובכך למנוע התנגדויות.

אמל ביבאר: בעניין הפיילוט שהוצג על ידיך, אמין, שני בניינים, שמונה קומות, הוועדה מבקשת לקבל פרטים אודות הפיילוט הזה כפי שהומלץ על ידי חבר הכנסת דיכטר, מה ההשקעה בפיילוט, איפה ההשקעה תתקיים, מתי זה יסתיים, כל הנתונים.

אמל ביבאר: בעניין בנייה רוויה ביישובים הערביים, הוועדה ממליצה למשרד לצאת בפיילוט ענק שיחולק לשלושה אזורים, צפון, מרכז ודרום, ולבחון אותו לאחר סיומו.

אמל ביבאר: הוועדה מבקשת ממשרד המשפטים, ראש אשכול נדל"ן, ייעוץ וחקיקה, להעביר לעיונה את דוח הביניים כפי שהציגה.

אמל ביבאר: הוועדה תקיים דיון בנושא אליו יוזמן משרד המשפטים להציג את עיקרי פועלו בעניין הבנייה בחברה הערבית.

אמל ביבאר: הוועדה גם מבקשת לקבל את דוח התכנון, כפי שהוצג על ידי גב' מלכה שניאור ממשרד הבינוי והשיכון.

ג'אבר עסאקלה: אפשר הערה לסיכום?

מנסור עבאס: כן.

ג'אבר עסאקלה: שני דברים.

ג'אבר עסאקלה: אני חושב שאנחנו צריכים לקחת בחשבון שכשהמדינה מקימה יישובים אסור שאנחנו נשלים עם הקמת יישובים לאוכלוסייה היהודית בלבד.

ג'אבר עסאקלה: היום, כשהמדינה יוזמת הקמת יישובים, היא יודעת כבר שעם המצוקה של היישובים הערביים זוגות צעירים יגיעו אליה ולכן צריך לתכנן את הערים החדשות כערים דו לאומיות, כערים שיש בהן נוכחות גם של ערבים וגם של יהודים, שנותנות אופציות גם של בתי ספר ערביים, בתי ספר עבריים ובתי ספר משותפים, כדוגמה.

ג'אבר עסאקלה: זה דבר מאוד מאוד משמעותי בעיניי, כאילו לשנות את התפיסה ואת הקונספט של התכנון במדינה.

ג'אבר עסאקלה: הדבר השני קשור לכל העניין של תוכנית מתאר.

ג'אבר עסאקלה: אני חושב שמה שקורה הוא שתוכנית המתאר מטפלת בבעיות קיימות ולא מתכננת עתיד, כלומר היא כיבוי שריפות יותר מאשר תכנון עתידי ולכן אנחנו צריכים להתחיל להתייחס לתוכניות המתאר כמשהו של פיתוח עתידי ולא פתרון בעיות קיימות היום בלבד.

מנסור עבאס: אבל אם מכינים תוכנית ב-96' וב-2020 לא מאשרים אותה, אז אפילו אם הם תכננו לעתיד, לעוד 20 שנה, אנחנו היום - - -

ג'אבר עסאקלה: זה מה שאמרתי בדיון לפני כמה דקות.

מנסור עבאס: חברים, אנחנו כמובן חייבים לציין את הנושא של 922, הוועדה דורשת מהממשלה להאריך את תוקפה של תוכנית 922 כדי שראשי הרשויות יוכלו להשלים כמה שאפשר ממלאי התקציבים הכלואים שנמצאים בתוכנית הזאת וכמובן להתקדם לקראת תוכנית כלכלית חדשה ומקיפה שמלכתחילה תיתן מענה לנושא של חסמים, הנושא של תכנון שלא מאפשר התקדמות בתוכניות השונות.

מנסור עבאס: אני מאוד מודה גם לאמין ולמשתתפים ממשרד הבינוי והשיכון, אני מאוד מודה לחברי הכנסת וכמובן לצוות הוועדה וננעל את הישיבה.

מנסור עבאס: תודה לכם.