הוועדה המיוחדת לזכויות הילד, כנסת 23, פרוטוקול מספר 25, 2020-09-07 12:00

יוסף ג'בארין: אני שמח לפתוח את ישיבת הוועדה לזכויות הילד.

יוסף ג'בארין: היום יום שני, ה-7 לספטמבר.

יוסף ג'בארין: הנושא שאנחנו דנים בו היום הוא סחבת בחידוש תכנית אתגרים לחינוך הבלתי פורמלי בישובים הערביים.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להגיד לכם שנפגשתי בזום עם עשרות מנהלי מחלקות נוער בישובים הערבים, מצד אחד התרשמתי באופן מאוד מרשים מהעבודה המצוינת שהם עושים בעבודתם עם הנוער, עם התלמידים, ומאוד כאב לי גם לשמוע על היעדר אישור לתכנית "אתגרים" לשנת הלימודים שנפתחה לפני כשבוע.

יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על תכנית שהיישום שלה הובטח במסגרת החלטת ממשלה 922, יועד לתכנית תקציב של 130 מיליון שקל לשנה, דובר על תקציב של 650 מיליון שקל בתכנית החומש, ואפשר גם לומר שעשרות אלפי ילדים, תלמידים, פעלו והשתתפו בתכנית אתגרים בכ-80 ישובים ערביים.

יוסף ג'בארין: אני חושב שאנחנו מדברים על כ-70,000 תלמידים וילדים.

יוסף ג'בארין: אגב, בשכבת הגיל הזו בין ד'-י"ב בחברה הערבית יש כ-318,000 תלמידים והעובדה שהתכנית הזו הגיעה לכ-70,000 מראה שאולי 22%, 23% מהתלמידים בשכבת הגיל הזו נהנו מהשירותים, הפרויקטים והפעילויות של תכנית אתגרים.

יוסף ג'בארין: שוב, אנחנו מדברים על כ-80 ישובים שהפעילו את התכנית הזאת.

יוסף ג'בארין: לכן המטרה המרכזית של הדיון הזה היא לבחון מה קורה בעניין התקציבי וכדי להבטיח שאכן התקציבים קיימים להמשך פעילותה של התכנית הזו.

יוסף ג'בארין: גם לצורך הכנה לדיון ביקרתי בעיריית אום אל פאחם, גם שמעתי על התכנית שם, תכנית שנותנת מענה ליותר מ-3,000 ילדים ובני נוער בשכבת הגיל ד'-י"ב, שוב, נתון מרשים של כ-25% מכלל התלמידים בטווח הגיל הרלוונטי, וזו רק דוגמה אחת על פעילותה הרחבה של התכנית.

יוסף ג'בארין: יעדי התכנית כוללים העצמת מנהיגות בקרב תלמידים, פעילות קהילתית התנדבותית, מיומנויות תעסוקה, כמובן פנאי חיובי לציבור התלמידים.

יוסף ג'בארין: אני גם הבנתי ממנהלי מחלקות הנוער עד כמה התכנית הזאת תרמה בקידום פעילות תרבותית וצמיחת חוגים ופנאי בקרב ילדים ונוער במשך ארבע השנים האחרונות, כך למשל באום אל פאחם דיברו על עליה מ-7% ל-30% בקרב אוכלוסיית היעד מבחינת חוגים ופעילות פנאי בקרב ילדים ותלמידים.

יוסף ג'בארין: כך שאין ספק שהתכנית הזאת הפכה לאלמנט מאוד חשוב בהטמעת תרבות צריכת החינוך והחינוך הבלתי פורמלי ואי אפשר כמובן לוותר על תכנית שתורמת כל כך לציבור התלמידים והילדים הערבים.

יוסף ג'בארין: אני רוצה קודם לשמוע את השטח.

יוסף ג'בארין: הצטרף אלינו בינתיים ח"כ אחמד טיבי.

יוסף ג'בארין: חשוב לי אולי לשמוע באמת את השטח, אולי מנהלי מחלקות הנוער.

יוסף ג'בארין: אני לא יודע אם בחרתם נציגים שידברו, מי שמוכן מטעמכם אשמח לשמוע אותו כדי לפתוח את הדיון.

יוסף ג'בארין: פאדי מואסי מנהל מחלקת הנוער בעירית באקה אל גרביה בבקשה.

פאדי מואסי: צהריים טובים לכולם.

פאדי מואסי: תודה ד"ר יוסף וכל העושים במלאכה על הבאת הדיון הזה לכנסת.

פאדי מואסי: חשוב לנו להגיד שבאמת, כמו שפתחת, תכנית אתגרים היא תכנית מאוד מאוד משמעותית שתרמה רבות לחברה הערבית בשנים האחרונות בכל התחום של הבלתי פורמלי מבחינת ילדים ובני נוער שעוסקים בפנאי בשעות אחר הצהריים בחוגים, בתכניות.

פאדי מואסי: אנחנו רואים את הילדים הולכים וחוזרים מהעוגנים הקהילתיים והמתנ"סים שמשתתפים כל הזמן בפעילות החיונית הזו.

פאדי מואסי: אין ספק שנכון להיום, אנחנו כבר ב-7.9, שבוע אחרי פתיחת שנת הלימודים, היינו צריכים להיות כבר בהכנות מול בתי הספר ומול העוגנים הקהילתיים, מול הרכזים וכל הגורמים כדי באמת להתחיל להריץ את התכנית.

פאדי מואסי: בשנה שעברה ב-1 לספטמבר התכנית כבר התחילה וילדים התחילו כבר להגיע לחוגים.

פאדי מואסי: אנחנו רואים עיכוב והעיכוב הזה רק פוגע בילדים ובנוער והוסף לכך את כל האנשים העוסקים מסביב, יש לנו גם מדריכים ורכזים, בחברה הערבית יש מעל 250 רכזים שמועסקים בתכנית הזאת.

פאדי מואסי: כמו שהזכרת קודם, ד"ר יוסף, מעל 70,000 תלמידים שמשתתפים בחוגים ובתכניות.

פאדי מואסי: החברה הערבית בארבע השנים האחרונות באמת נהנית מהפרויקט הזה וחבל לנו שתכנית כזאת עוד לא התחילה והתחלתה עדיין מתעכבת.

פאדי מואסי: אנחנו מאוד מקווים שבימים הקרובים כבר יצא קול קורא, נשמח לשמוע עדכונים האם זה מתקדם ומתפתח לכיוון כלשהוא.

יוסף ג'בארין: שני דברים אני אשאל אותך.

יוסף ג'בארין: הבנתי שיש איזה שהוא קושי עם סוגיית ביקורת שהייתה בחודשים האחרונים ולכן יש ביקורת קשה כלפיה והסוגיה השנייה לגבי תקציבים שאולי נותרו מהשנה הקודמת בעיקר בגלל הקורונה.

יוסף ג'בארין: תוכל להתייחס לזה או שאולי דובר אחר.

פאדי מואסי: אני אתן למישהו אחר להתייחס לביקורת, ראיתי שנמצא כאן שרף מוועדת החינוך והוא יכול להתייחס לסוגיה הזאת כי הם עוקבים אחריה.

פאדי מואסי: אני אתייחס לעניין התקציבים שנשארו.

פאדי מואסי: אתן דוגמה את באקה אל גרביה, בבאקה ניצלו 65% מהתקציב בגלל הקורונה והפסקת התכנית באמצע ואז חזרת התכנית, ובכל זאת, אנחנו מחזירים לקופת המדינה משהו בסביבות 400,000, 500,000 שקל שזה המון כסף.

פאדי מואסי: אני בטוח שהחברה הערבית אמורה ליהנות מזה, הילדים לא נהנו מחוגים ותכניות ויוזמות במסגרת הזאת, אבל הם צריכים כן ליהנות לפחות בפרויקטים אחרים, להסב את זה.

פאדי מואסי: לתקציבים שנשארו משנים קודמות עשו הסבה להצללת מגרשים בעוגנים הקהילתיים, בבתי הספר, קירויים, נתנו לזה אופציות.

פאדי מואסי: אני חושב שהתקציב שנשאר צריך שלא יוחזר לממשלה אלא שכל כסף שהתקבל בחברה הערבית אנחנו אמורים לנצל את זה עד הסוף.

פאדי מואסי: אנחנו מבקשים בפני כל האנשים המכובדים שנמצאים כאן שאת הכסף שנשאר לנצל ולהחזיר אותו לרשויות המקומיות לשם ניצול שייקבע על ידי הוועדות הרלוונטיות.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: אתה גם פנית אלינו בכתב עם נתונים ואני מודה לך על הצגת הנושא בפני הוועדה.

יוסף ג'בארין: תיכף נשמע התייחסויות של משרד החינוך, משרד האוצר, המשרד לשוויון חברתי ומרכז השלטון המקומי אבל בינתיים חשוב להמשיך עם עוד מילות רקע מהמשתתפים על תכנית אתגרים והחשיבות שלה.

יוסף ג'בארין: ראש עירית אום אל פאחם ד"ר סמיר מחאמיד.

יוסף ג'בארין: מצטרף אלינו ח"כ וואליד טאהא, חבר ועדת החינוך.

סמיר מחאמיד: שלום לכולם.

סמיר מחאמיד: אני אדבר בקצרה ואתן לערפאת שידבר.

סמיר מחאמיד: קודם כל תודה על המפגש המאוד מאוד חשוב וחיוני הזה.

סמיר מחאמיד: כמה נקודות שצריך להתייחס אליהן.

סמיר מחאמיד: דבר ראשון, חייבים לפרסם קול קורא כבר מיד.

סמיר מחאמיד: ההוראה צריכה להיות מיידית.

סמיר מחאמיד: דבר שני, הפסקת התכנית גורמת לאיבוד כח אדם מאוד איכותי, את כוח האדם הזה לא יהיה אפשר להחזיר בעוד חודש-חודשיים כי הם ימצאו גם עבודות אחרות.

סמיר מחאמיד: נקודה שלישית – נושא הביקורת.

סמיר מחאמיד: אני מניח ששארף ועימאד יתייחסו לזה, אבל לא יכול להיות שיתייחסו אלינו כאל אחרון הגנבים.

סמיר מחאמיד: ההתייחסות היא לרשויות המקומיות ממש כאל גנבים וזה לא מקובל.

סמיר מחאמיד: אנחנו רוצים ביקורת, רוצים ביקורת ועוד פעם ביקורת, אבל ביקורת תוך כדי שיח ולא תוך כדי קביעה ולא תוך כדי אדונים ועבדים.

סמיר מחאמיד: זה לא מקובל.

סמיר מחאמיד: אני אמרתי את זה למר ג'לאל ספדי באיזה שהוא מפגש.

סמיר מחאמיד: הנקודה הרביעית היא הגדלת תקציבים.

סמיר מחאמיד: אני רק אגיד לכם, בעיר כמו אום אל פאחם יש 3,000 תלמידים שמשתתפים בתכנית מכיתה ד' עד י"ב, כאשר אנחנו מקבלים 3 מיליון שקל.

סמיר מחאמיד: זו הפעילות הלא פורמלית היחידה כמעט שיש לנו בעיר.

סמיר מחאמיד: אני אתן לערפאת לדבר ברשותכם.

יוסף ג'בארין: תודה ד"ר מחאמיד.

יוסף ג'בארין: עניין הזמן מאוד חשוב ומרכזי, להבטיח שהתכנית תרוץ כבר בימים הקרובים אבל גם כמובן סוגיית הביקורת, אמרת דברים מאוד קשים שבטח מחייבים התייחסות ממשרד החינוך ואולי גם מהאוצר.

יוסף ג'בארין: ערפאת ג'בארין בבקשה, מנהל מחלקת הנוער בעירית אום אל פאחם.

ערפאת ג'בארין: אני אגיד כמה מילים.

ערפאת ג'בארין: קודם כל צריך לחדד, תכנית אתגרים זו לא עוד תכנית של החינוך הבלתי פורמלי, בעצם היא התכנית של החינוך הבלתי פורמלי בחברה הערבית.

ערפאת ג'בארין: היא לוקחת את החינוך הבלתי פורמלי ושמה אותו במקום מאוד חשוב, היא הקפיצה בעצם את אחוז ההשתתפות.

ערפאת ג'בארין: לפני התכנית היו 7% משתתפים והיום אנחנו מגיעים ל-30% בקרב הילדים ובני נוער.

ערפאת ג'בארין: אני ציפיתי שהדיון לא יהיה על חידוש או המשך התכנית, הדיון אמור להיות על העלאת התקציבים.

ערפאת ג'בארין: אנחנו נותנים שירות רק ל-30% ואנחנו רוצים להגיע ל-50% או 60% מבני הנוער והילדים בחברה הערבית.

ערפאת ג'בארין: לכן קודם כל באופן מיידי צריך להחזיר את התכנית, זו דרישה, זה תכנית, ספקים, זה מדריכים, יש לנו כח אדם.

ערפאת ג'בארין: כמו שאמרנו 70,000 תלמידים, 250 רכזים, יש לנו מאות מדריכים רובם מהחברה הערבית, כל אלה ומערך שלם, פרסום, שיווק, זה מערך שלם שאנחנו לא יכולים להוציא אותו מהחברה הערבית במיוחד בתחום החינוך הבלתי פורמלי.

ערפאת ג'בארין: אם זה לא חוזר, אין חינוך בלתי פורמלי בחברה הערבית, ואפשר להגיד שזו תהיה קטסטרופה.

ערפאת ג'בארין: לכן אני אומר שצריך להחזיר את זה באופן מיידי, דבר שני גם להקפיץ את התקציבים עבור הנושא.

ערפאת ג'בארין: אנחנו היום נמצאים בתקופת ואקום.

ערפאת ג'בארין: בשנה שעברה החלו הלימודים הפורמלי והבלתי פורמלי במקביל, התחלנו את הפגישות שלנו עם המנהלים, הרצנו את זה, אמנם הקורונה קצת עיכבה אבל הצלחנו לנצל אחוז יחסית בסדר שנה לפני זה, השנה אנחנו עדיין לא התחלנו וזה אומר שאנחנו לא מתחילים מיד עד שזה יפורסם, יש תקופת הכנה ויהיה עיכוב וגם תהיה בעייה של ניצול תקציבי, בעייה לתת את השירות ברמה הטובה ביותר ולכן זה עניין בפרסום מיידי.

ערפאת ג'בארין: זו הנקודה השנייה שרציתי להתייחס אליה.

ערפאת ג'בארין: נקודה שלישית שהיא סופר חשובה נוסף לכל מה שאמרתי, עניין כח האדם.

ערפאת ג'בארין: הפסקת התכנית, זה אנשים שמחפשים עבודה, אנשים שיש להם ותק והצליחו לקדם את הפרויקט, אלה אנשים שעברו הכשרות דרך המערכת שיהיו עכשיו ברמה מאוד טובה לנהל את הפרויקט.

ערפאת ג'בארין: אם זה יצא, תהיה תקופת ואקום של חודשיים-שלושה, זה אומר שאנחנו צריכים לקלוט עכשיו אנשים חדשים שאין להם ניסיון וזה ישתקף ברמה המקצועית שאנחנו נותנים לילדים שלנו, וזה משתקף בניצול התקציבי.

ערפאת ג'בארין: זה מאוד חמור.

ערפאת ג'בארין: אני חושב שאין להמתין והחזרת התכנית צריכה להתרחש באופן מיידי.

ערפאת ג'בארין: תודה.

יוסף ג'בארין: תודה ערפאת.

יוסף ג'בארין: אכן ביקרתי אצלכם לקראת הדיון והתרשמתי מההיקף המאוד מרשים של הפעילות המבורכת שאתם עושים, גם העליתי סרטון על אחד הפעילויות שלכם כי הרגשתי שאלה פרויקטים מאוד חשובים שתורמים להעצמה של הצעירים באום אל פאחם ובכלל בקרב הצעירים הערבים.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: ח"כ אחמד טיבי שגם מלווה את הנושא הזה בשנים האחרונות בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה על עצם העלאת הנושא.

אחמד טיבי: אני בהחלט מלווה את הנושא של העצמת תלמידים, סטודנטים, מנהיגים צעירים, חינוך לא פורמלי.

אחמד טיבי: תכנית אתגרים שיש בה משהו כמו 250 מדריכים, שעשרות אלפי תלמידים מקבלים את השירות הזה, וזה כבר לא שירות שאי אפשר לוותר עליו, זה must, התכניות האלה התחילו ומה שעושה התכנית הזאת הוא דבר חשוב ביותר, וציינת, ח"כ ג'בארין, את הפעילות הזאת.

אחמד טיבי: אני ער לנקודה הזאת של הביקורת, זה משהו שאפשר להתגבר עליו, אבל אי אפשר להפסיק את התכנית הזאת ולזרוק ולהעניש כך 250 מדריכים מצוינים ו-70,000 תלמידים, שזה מספר גדול מאוד בחברה הערבית.

אחמד טיבי: טיפלנו רק בשבועות האחרונים בתכנית "קרב", תכנית "היל"ה", יש עוד תכנית שמאוימת והיא "חוג לכל ילד" שברובה מופעלת בחברה הערבית, בפריפריה.

וליד טאהא: זה במסגרת תכנית אתגרים.

אחמד טיבי: כן.

אחמד טיבי: זה פרויקט לחיזוק.

אחמד טיבי: הילד למשל בוחר חוג לשנה, משלם 100 שקל לכל השנה והמדינה מסבסדת 1,000 שקל לשנה עבור כל ילד.

אחמד טיבי: לכן אנחנו נאבקים כדי להשאיר את התכניות האלה, את הפעילות הזאת שמוכיחה את עצמה בשטח.

אחמד טיבי: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה גם לך ולעשייה שלך בתחום ח"כ אחמד טיבי.

יוסף ג'בארין: ח"כ ווליד טאהא בבקשה.

וליד טאהא: אני רוצה רק שאלת בירור לפני שאומר את הדברים שלי.

וליד טאהא: שלחתי מכתב לשר האוצר לפני שלושה שבועות, אפילו יותר, לגבי הממונה על תכנית אתגרים במשרד האוצר שהתפטר.

וליד טאהא: ולא רק הוא, גם הרפרנטים שעבדו איתו במשרד מול ראשי הרשויות ומול הנוגעים בדבר בחברה הערבית, הבנתי שגם הם התפטרו.

וליד טאהא: השאלה האם משרד האוצר עדיין מתנהל ללא ממונה על תכנית אתגרים וללא רפרנטים שעובדים מול ראשי הרשויות או שהנושא הזה הוסדר, כי לי אף אחד לא ענה.

וליד טאהא: אז אולי שנשמע תשובה נתקדם גם בדברים האחרים שלי.

יוסף ג'בארין: נציגת משרד האוצר איתנו, אני מבקש לרשום את השאלה.

יוסף ג'בארין: ד"ר שרף חסאן יו"ר ועדת המעקב לענייני החינוך הערבי בבקשה.

שרף חסאן: קודם כל אני רוצה להודות לד"ר יוסף ג'בארין על היוזמה לדיון הזה.

שרף חסאן: נושא מאוד חשוב.

שרף חסאן: אני אוסיף כמה נקודות בנוסף למה שאמרו ודיווחו מנהלי מחלקות הנוער ברשויות המקומיות.

שרף חסאן: א.

שרף חסאן: שמחנו שסוף סוף יש תכנית לחינוך הבלתי פורמלי, הרבה שנים בוועדת המעקב לענייני חינוך ציינו שזה נושא שחסר וצריך לעבוד עליו, אבל צריך להסביר כמה נקודות.

שרף חסאן: א.

שרף חסאן: צריך יציבות.

שרף חסאן: עצם זה שמדובר בתכנית שהיא לא קבועה, שצריך כל שנה לחדש את התקציב, התקציב לא ברור ומתנהל דרך קולות קוראים, זה שם אותנו במצב של אי ודאות ולא מאפשר למנהלים לנהל ולתכנן וב.

שרף חסאן: הפך את החינוך הבלתי פורמלי לסוג של פרויקט חוגים.

שרף חסאן: החינוך הבלתי פורמלי הוא לא רק חוגים ולא רק פעילות חד פעמית שמתבצעת דרך ספקים וקולות קוראים ולכן דרוש כאן שינוי מבניה.

שרף חסאן: התקלות שקורות כל שנה מבחינת חידוש התכנית, אם היא מתחדשת או לא, וגם כל מה שקשור לביקורת איך שהיא מתנהלת, אני מצטרף למה שאמר ד"ר סמיר, אנחנו בעד ביקורת וחשוב שכל שקל מהתקציב יגיע לילדים אבל מצד שני איך שמתנהלת הביקורת דרך חברה חיצונית שרוצה גם להצדיק את עצמה ומתנהלת בצורה לא מקצועית ואף פעם לא פגשתי צורת ביקורת כזאת, זה רק מהווה חסם בפני התפתחות התכנית וגם כל שנה צריך לעשות ביקורת ולערער על תוצאות הביקורת, שנה שלמה מנהלי מחלקות נוער, במקום להתעסק בעיקר, מתעסקים רק בכל מיני תקלות כאלה, חסמים כאלה ומשימות כאלה שדורשות הרבה מהזמן שלהם, לציין שהם עובדים בעומס יתר וגם בתנאי העסקה לא משופרים, לא תנאים של מנהלים וזה חלק מהסיפור הזה.

שרף חסאן: רציתי לציין אם כבר אנחנו בדיון בוועדה בכנסת חשובה בהשתתפות נציגי ממשלה, הסיפור הוא גם סיפור של פערים חברתיים.

שרף חסאן: החינוך הבלתי פורמלי, אם משווים מה שהחברה הערבית מקבלת לעומת מה שהחברה היהודית מקבלת מדברים על פער אדיר, אפילו הרבה יותר מהחינוך הפורמלי, וזה בעיה.

שרף חסאן: דרוש כאן, אני מציע להמליץ על תכנית לסגור פערים בכל מה שקשור לחינוך הבלתי פורמלי וגם להשקיע בתשתיות פיזיות אבל גם התשתיות הארגוניות, כי חינוך בלתי פורמלי הוא תהליך מתמשך שאמור להגיע לבני הנוער והילדים ואם זה נשאר במסגרת קולות קוראים לחוגים כאלה ואחרים, זה לא יגשים את היעד המרכזי של חינוך בלתי פורמלי.

שרף חסאן: וזה גם לא מאפשר לחינוך הבלתי פורמלי להגיע לשכבות המוחלשות בתוך החברה, כי בינתיים לפי הרושם הכללי שמתקבל, נכון שיש מספר משתתפים - - - וזה חשוב, החברה הערבית זקוקה לזה, אבל האתגר המרכזי הוא להגיע דווקא לאוכלוסיות שגם מוחלשות ובחלקן אפילו לא נמצא עמוק בתוך מערכת החינוך הפורמלית.

שרף חסאן: אני חושב שהבעיות שמנהלי מחלקות הנוער מצביעים עליהן הן בעיות אמיתיות, הן נמשכות לצערי הרב כבר שנים ולא חל שיפור.

שרף חסאן: ההערכה והביקורת צריכה להית ביקורת בונה ומעצבת, ולא ביקורת שמטרתה בסופו של דבר לקצץ מהתקציב ואחר כך לנהל מאבק איך להחזיר את התקציב ולהוכיח שזה לא פייר כמו שהיה, כמו שקורה כל שנה, בעצם כל שנה מחזירים חלק מהתקציב שמקצצים כי מוכיחים שאין הגיון בקיצוץ שהיה ולכן זו מלחמת התשה.

שרף חסאן: אני לצידם של מנהלי מחלקות הנוער ואני חושב וקורא שזו הזדמנות לפתור את הבעיות באופן יסודי ולבנות את התכנית כתכנית קבועה, לא בסימן שאלה ולא באי ודאות, עם תקציבים שמאפשרים בניית פרויקטים שביכולתם לענות על הצרכים של החברה הערבית במיוחד כשמדובר בחברה שמתמודדת גם עם עוני עמוק אבל גם עם בעיית אלימות וזריקה של בני נוער בסיכון במיוחד, למעגל ארגוני הפשע.

יוסף ג'בארין: תודה שרף.

יוסף ג'בארין: הערות חשובות.

יוסף ג'בארין: עלא גנטוס ביקש להתייחס עכשיו.

עלא גנטוס: אני רוצה לומר דברים שלא דובר עליהם.

עלא גנטוס: אנחנו מתמקדים בחלק של החינוך הבלתי פורמלי שזה תכנית אתגרים ומפספסים עוד 50% שזה לא בתכנית אתגרים.

עלא גנטוס: תקציב החינוך הבלתי פורמלי הוא 130 מיליון וכל הזמן לוקחים אותנו שהשיח יהיה רק על ה-70 מיליון כאילו יתר הדברים הם - - -.

עלא גנטוס: כמעט מחצית מהתקציב הוא לא בשליטת הרשויות המקומיות והוא הולך למקומות שאנחנו לא בהכרח יודעים שזה באמת תורם לתהליך החינוך הבלתי פורמלי שאנחנו רוצים שיהיה, ואני חושב שהגיע הזמן שיהיה בינינו לבין המשרד - - - או לפחות על התכנים שהם מעבר לתכנית אתגרים, כי יש עוד 60 מיליון שקל שהולכים לחברה למתנ"סים וכל מיני ארגונים שאנחנו לא יודעים מה המטרה ואיך מבזבזים אותם ואם באמת זה משרת את מה שאנחנו מנסים.

עלא גנטוס: דבר שני זה הנושא התקציבי.

עלא גנטוס: התכנית התחילה ב-2016, ופועלת כבר ארבע שנים.

עלא גנטוס: אני יכול להראות לכם אולי 20 מכתבים שפניתי למשרד שיראו לנו כמה באמת הוציאו, מתוך ה-130 מיליון לשנה, כמה באמת הוציאו, הם לא רצו להתייחס אף פעם.

עלא גנטוס: הם מתחמקים מהתשובה ואני בטוח שחלק גדול מהתקציבים לא נוצלו והם נבלעו ולא שוחררו לא לרשויות המקומיות ואני לא יודע לאן הלך התקציב, אז אולי דרך הוועדה שיהיה ממש מסמך או דרישה מחייבת למשרד החינוך שלא יתעלמו ויסבירו לוועדה, יתנו דו"ח תקציבי על חמש השנים, מה נעשה עם הכסף, מה הוצא עד עכשיו, במיוחד לא הכסף של תכנית אתגרים אלא הכסף הנוסף.

עלא גנטוס: ה-60 מיליון שקל.

עלא גנטוס: אני בטוח שחלק מהכספים הולך למטרות שלא קשורות לחינוך הבלתי פורמלי בחברה הערבית אבל אנחנו לא - - - ובגלל זה הם חוסמים אותנו מלראות את המספרים ויש היעדר שקיפות בנושא הזה.

עלא גנטוס: אני רוצה להתייחס לנושא של אתגרים.

עלא גנטוס: השנה, לפי הערכתי, אמורים לחזור בין 20-30 מיליון שקל, את זה נדע לקראת סוף החודש, וצריך כבר עכשיו שהכסף הזה לא יילך לאיבוד וימשיך להיות משוריין וצריך לראות איך אנחנו הופכים אותו לתקציב.

עלא גנטוס: ההצעה שלי, כדי שהתקציב הזה לא יילך לאיבוד מבחינת דיני התקציבים להפוך אותו לאיזה שהוא סעיף של תקציב פיתוח כדי להבטיח את המעבר שלו משנה לשנה, ואז אולי להשקיע אותו בתשתיות כי יש מחסור רציני בתשתיות בחינוך הבלתי פורמלי, לא רק בנושא של הפעילות, אבל לפחות שתהיה איזו שהיא הסכמה או כיוון שהכסף שייחסך השנה בגלל הקורונה יישאר לטובת הרשויות הערביות ולטובת החינוך הבלתי פורמלי.

עלא גנטוס: אולי צריך לשנות את היעדים ולשים דגש על נושא התשתיות לחינוך הבלתי פורמלי כי אני מזהה שחלק גדול מהבעיות שאין תשתית לקיים, ולעשות את כל הדברים במסגרת בית הספר, זה לא תמיד משיג את המטרה וצריך גם לחשוב על מקומות אחרים כדי להרחיב ולגוון את הפעילות.

עלא גנטוס: הנושא האחרון הוא נושא הביקורת.

עלא גנטוס: תהיה ישיבה בסוף החודש עם נציגי אגף הביקורת.

עלא גנטוס: אני מצטרף לכל מילה שאמר ראש עירית אום אל פאחם כי אני גם בתור גזבר של עיר גדולה ואני 20 שנה עם השלטון המקומי, לתכנית הביקורת הזאת אין אח ורע בשום תכנית ממשלתית ולא במשרד החינוך עצמו.

עלא גנטוס: כל המטרה של הביקורת כפי שהיא מתבצעת, להפוך את זה לאליה וקוץ בה, להעמיס את התכנית עלינו.

עלא גנטוס: אני אומר לכם שגם מבחינת הביקורת על פי כללי חשבונאות מקובלים, יש הגדרה, אין ביקורת במדגם של 100%, זה לא ביקורת.

עלא גנטוס: ממש נכנסים לקרביים בניגוד לכל הכללים והנהלים שמשתמשים בהם ואני חושב שבמסגרת הישיבה שנקבעה בסוף החודש אנחנו צריכים להבהיר להם חד משמעית שלא נסכים לשתף פעולה עם הביקורת כפי שהיא מתבצעת עכשיו אלא שתהפוך לביקורת מדגמית כפי שמתנהלים גופי הביקורת והרגולציה ביתר משרדי הממשלה ובמשרד החינוך עצמו.

עלא גנטוס: אלה שלושת הנושאים שרציתי לדבר עליהם.

עלא גנטוס: יש עוד נושא רביעי שגם הוא מתקשר לנושא התקציבים, נושא הפרסום שלקחו 30 מיליון מהכסף למשרד של השר זאב אלקין, ושם בכלל אני לא יודע מה המטרה של התהליך שבוצע, אני חושש שאנחנו נאבד קשר עם המטרות שיבוצעו שם.

עלא גנטוס: לדעתי צריך ללחוץ להחריג את הרשויות הערביות בכל התקציב של החינוך הבלתי פורמלי, להשאיר את כולו במשרד החינוך כי התכנית עדיין בהתהוות, כל הנושא הזה עדין בהתהוות, ולפצל אותו בין שני משרדים שאין ביניהם כל קשר מבחינת התכנים, אנחנו נאבד הרבה מהכוח של התכנית, זה נמצא במשרד החינוך ואילו התקציב של מנהלי מחלקות נוער אמור לעבור למשרד של השר אלקין שזה בכלל מהלך הזוי ויכול לחבל במאמצים שאנחנו משקיעים בתכנית הזאת.

יוסף ג'בארין: תודה עלא.

יוסף ג'בארין: לפרוטוקול, עלא הוא יועץ כלכלי לוועד ראשי הרשויות המקומיות הערביות.

יוסף ג'בארין: הצטרפה אלינו גם ח"כ אימאן יאסין ח'טיב.

יוסף ג'בארין: אבל לפני כן, ח"כ טאהא ישלים את דבריו.

וליד טאהא: תודה רבה היו"ר, זה דיון חשוב מאוד.

וליד טאהא: תמיד קראתי לחינוך הזה חינוך משלים ולא חינוך בלתי פורמלי כי הוא לא בלתי פורמלי, הוא צריך להיות חינוך משלים.

וליד טאהא: במסגרת החינוך הזה, האחריות של החברה של מערכת החינוך תהיה על התלמיד משעות הבוקר ועד שעות הערב, וכך גם נדע שכל תלמיד, כל ילד הוא בהשגחה חינוכית לאורך כל היום ואז גם לא נאלץ אותו להיות ברחוב ולהתעסק בשטויות של הרחוב.

וליד טאהא: תכנית החינוך המשלים בחברה היהודית קיימת מאז ומתמיד.

וליד טאהא: בחברה הערבית היא קיימת רק מזה כמה שנים בודדות, ואף פעם לא התנהלה בצורה מקצועית ומסודרת וכל הזמן היא סבלה מכל מיני קשיים שאו שהמערכת מערימה על התנהלות התכנית או שיש איחורים של המשרדים הרלוונטיים בפרסום קולות קוראים ואז גם הרשויות לא מצליחות להיערך בהתאם ובזמן הנכון ואז עד שהם נערכים פתאום משנים להם כל מיני הוראות וסעיפים, בקיצור התנהלות התכנית היא קטסטרופלית ולא בגלל ממונה זה או אחר על התכנית בתוך החברה הערבית אלא בגלל הצורה שבה המשרדים מתנהלים עם התכנית מול החברה הערבית.

וליד טאהא: אני ניהלתי אגף חינוך.

וליד טאהא: כל התקציבים שקיבלנו, ד"ר יוסף, הודות לתכנית הזאת, לא הספיקו ליותר מ-25%-30% מסך כל התלמידים.

וליד טאהא: זאת אומרת אנחנו אומרים שלא רק שהתכנית לא מכסה את כל התלמידים הערבים ולא רק שהיא לא נעשית בצורה מסודרת כך שתתחיל בזמן והתלמידים ייהנו ממנה, אלא שהיא גם לא מצליחה לכסות את כל התלמידים בכל ישוב.

וליד טאהא: זאת אומרת אנחנו מדברים פה על קטסטרופה.

וליד טאהא: אי אפשר לעבור עם זה לסדר היום.

וליד טאהא: אי אפשר כל הזמן שרק בחברה הערבית הם לא מצליחים להתארגן לקול קורא, רק בחברה הערבית אין להם כסף כדי לכלול את כל התלמידים הזכאים, רק בחברה הערבית לא משתמשים ביותר ממחצית הכסף של תש"פ.

וליד טאהא: ועכשיו מישהו מדבר בכלל על הרזרבה הזאת?

וליד טאהא: לאן היא תלך?

וליד טאהא: מה התשובה של האוצר על זה?

וליד טאהא: איפה רוצים להשתמש בכסף הזה.

וליד טאהא: אנחנו דורשים לא רק שיפרסמו כבר, בושה וחרפה שהם לא מפרסמים את הקול הקורא של תשפ"א, אנחנו רוצים גם שכל הכספים שלא נוצלו בתש"פ יישארו לטובת החברה הערבית ולטובת הרשויות הערביות.

וליד טאהא: ד"ר סמיר דיבר על הביקורת.

וליד טאהא: אני חוויתי את זה.

וליד טאהא: הביקורת הזאת מיועדת כדי לגזול בחזרה את הכספים לטובת האוצר או החינוך.

וליד טאהא: כאילו שילמו לך סכום X, פתאום באים ועושים לך ביקורת לא על נושאים ספציפיים שהם קבעו שאתה צריך לעשות לפי קריטריונים שהם דרשו, הם לא דורשים כי הם משחררים הנחיות באיחור מדי, הם עצמם משנים את ההנחיות שהם הפיצו, נגיד בספטמבר, בדצמבר הם כבר משנים את זה ללא הודעה מוקדמת ואז לכאורה הרשויות נופלות כאילו בעבודה לא תקינה בהתאם להנחיות ואז קובעים להחזיר את הכסף.

וליד טאהא: אני אסבר את אוזנך בקיצור רב, אותה ביקורת שעברנו פעם אחת ברשות מסוימת, שעברה במקרה מאיש ביקורת אחד לאחר, אחד מהם קבע סכום החזרת כסף מסוים, והשני על אותו חומר שהוגש לו קבע סכום שהוא פחות מהסכום הראשוני ביותר מ-80%.

וליד טאהא: זאת אומרת תראה איזה מודל של בקרה וביקורת מתנהל כאן.

וליד טאהא: אני טוען שיש מדיניות רשמית בכך שהנושא הזה לא מתנהל כמו שצריך, החברה הערבית זכאית לזה לא כחסד וטובה, הילד הערבי זכאי לזה מהיותו זכאי לזה ולא משום שמישהו עושה לו טובה, ולדעתי זה שעדיין לא פורסם קול קורא זה אומר הכל.

וליד טאהא: תודה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה ח"כ טאהא.

יוסף ג'בארין: אתה גם מביא את ניסיון השטח שלך כמנהל מחלקת החינוך בכפר קאסם.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: ח"כ אימאן ח'טיב יאסין בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: שלום לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה כבוד היו"ר על דיון חשוב זה.

אימאן ח'טיב יאסין: גם אני רוצה להביא מהשטח, 20 שנה בחינוך הבלתי פורמלי ואני גם חולקת על השם, אני חושבת שחינוך הוא חינוך, והקונוטציה שיש ב'לא פורמלי' הוא כאילו שזו פריבילגיה, לא משהו חשוב ולא משהו שמחייבים שיהיה, ולכן אני מסתכלת על הנושא מהמבט של בינוי קהילות ואני בכוונה משתמשת בביטוי הזה 'בינוי קהילה' ובינוי קהילה מתחיל באדם, בילד היחיד הבודד שנמצא אי שם ויש לו זכות לקבל חינוך שלם.

אימאן ח'טיב יאסין: חינוך שמתחיל בבוקר בשעות למידה ומה שצריך לקרוא לזה אולי לימודי ליבה והחינוך הבלתי פורמלי שאמור להיות בתוך זה ולתת את התמונה הכוללת ואת המענה הכולל לאותו ילד ואותה ילדה כדי שבאמת יוכלו להתפתח בצורה נורמלית ונורמטיבית שיאפשרו לו לראות עולם ולפקוח עיניים ולהיפגש גם עם הצרכים ועם הרצונות שלו והתחביבים שלו ולהתפתח בכיוון הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שהנושא שדובר בקטע של החלוקה לשני משרדים, הנושא של הבירוקרטיה והרגולציה שנמצא וכל הזמן רק מנסים להערים ולהערים עוד ועוד קשיים, רק בסופו של דבר אנחנו מקבלים תוצר אחד, שבסופו של דבר מי שצריך לקבל את השירות לא מקבל אותו.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לדבר על השטח והוזכר עכשיו דרך הדברים של ידידי עלא על התקציבים שהולכים לכל מיני משרדים ומה המקום של הרשויות המקומיות ומה המקום של החברה למתנ"סים או של מינהל חברה ונוער, כל אחד רוצה להיות במקום הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לדבר בשם אותם אנשי מקצוע שעובדים בשטח, שיש להם רק אינטרס אחד, לתת את אותו שירות לאותם ילדים שצריכים אותו ולא שום דבר אחר, ודווקא אני, למען הגילוי הנאות, הייתי עובדת החברה למתנ"סים 20 שנים ועבדתי במתנ"סים, ומי שנמצא שם ומי שקובע שם זה הרשויות המקומיות.

אימאן ח'טיב יאסין: הם הבעלים על הדברים, הם יודעים את הצרכים והם יודעים לנתב וצריכים לדעת לנתב את אותם תקציבים למענים של אותם ילדים.

אימאן ח'טיב יאסין: אם באותם מקומות ובכל המקומות צריכה להיות עבודה מקצועית שרואה את טובת הילדים ורק את טובת הילדים וזה מה שצריך להנחות את כולנו, היינו במצב טוב יותר.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל כולנו מודעים ויודעים שיש אפליה ממוסדת במשך עשרות שנים וחבל מאוד, עד שיש תקציבים, אנחנו לא מנצלים אותם בצורה נכונה כשהם מגיעים אלינו, וגם חלק גדול לא מגיע בכלל.

אימאן ח'טיב יאסין: בוא נסתכל על מה שקורה עכשיו.

אימאן ח'טיב יאסין: הייתה תכנית שנקראת 'חוג לכל ילד' והיא לא הייתה בכל הארץ, היא הייתה רק בצפון.

אימאן ח'טיב יאסין: זה הדבר הבסיסי שהילדים שלנו צריכים לקבל.

אימאן ח'טיב יאסין: אני צריכה להגיד מה המצב, כולנו מודעים למצב בתוך החברה הערבית, שילדים שלנו לא יכולים ללכת ולקנות שירותים איכותיים של חינוך משלים, של חינוך שנותן לנשמה, לנפש, להתפתחות רגילה של הילדים שלנו.

אימאן ח'טיב יאסין: הילדים שלנו זכאים לאותם שירותים כמו הילדים האחרים במדינה וזו המלחמה האמיתית שאנחנו צריכים להילחם עליה, קודם כל לקבל את התקציב, והדבר הנוסף בד בבד באותה חשיבות, זה ניצול של אותו תקציב בצורה נכונה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

וליד טאהא: אדוני היו"ר, האם יש למישהו תשובה על הממונה והרפרנטים?

יוסף ג'בארין: תיכף, אנחנו נמשיך גם לשמוע, יש בקשות לדבר ממי שמעורבים בפרויקטים האלה אז נשמע גם אתכם, אבל אולי חשוב לי כרגע גם לשמוע ממשרדי הממשלה.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לפתוח עם מר ג'לאל ספדי מנהל אגף חברה ונוער בחברה הערבית במשרד החינוך.

יוסף ג'בארין: אני רואה גם שאנשי האוצר בתוך משרד החינוך נמצאים וג'לאל יוכל להפנות אותנו אליהם לפי הצורך.

ג'לאל ספדי: שלום לכולם.

ג'לאל ספדי: אני מנהל אגף חברה ונוער בחברה הערבית במינהל חברה ונוער.

ג'לאל ספדי: נמצאים איתנו מהמשרד מורן כהן ממינהל כלכלה ותקציבים, נמצא גם גור רוזנבלט סמנכ"ל ומנהל אגף אכיפה וביקורת וחגי כץ ונמצא גם סגן מנהל המינהל שלנו אברהם בן שושן.

ג'לאל ספדי: אני אעשה קצת סדר בדברים ואחר כך אתן אפשרות לקולגות שלי להגיב.

ג'לאל ספדי: קודם כל אני מאוד מברך ד"ר יוסף על המפגש הזה, מפגש חשוב.

ג'לאל ספדי: אין ספק שתכנית אתגרים במשך ארבע שנים עשתה מהפכה ברשויות הערביות ואנחנו רואים כל שנה וכל שנה שהמצב משתפר יותר.

ג'לאל ספדי: לפני התכנית לא היה כלום.

ג'לאל ספדי: אנחנו צריכים להבין שאנחנו מכלום התחלנו תוך ארבע שנים לבנות תשתיות בחינוך הבלתי פורמלי.

ג'לאל ספדי: אני רוצה לתקן את ידידי שרף חסאן, זו לא תכנית חוגים.

ג'לאל ספדי: אנחנו בנינו תשתיות של חינוך בלתי פורמלי בתוך הרשויות על תפיסה של בית ספר עוגן קהילתי ששם מתרכזת כל הפעילות, בית הספר הוא תפיסה ערכית, תפיסה חינוכית, הוא לא רק תפיסה פיזית כי בחברה הערבית אין תשתיות איפה לעשות חוגים ואיפה לעשות את הפעילות.

ג'לאל ספדי: לכן לקחנו את בית הספר בשיתוף פעולה עם ועד ראשי הרשויות.

ג'לאל ספדי: אגב אנחנו כל הזמן בקשר עם ועד ראשי הרשויות ובשיתופי פעולה גדולים עם עלא ועם מודר ועם כולם וכל הזמן מדברים עד כדי שלפני שבוע שלחתי לעלא את הקול קורא שיעיר לי עליו כדי שנתקדם, זאת אומרת ששיתוף הפעולה עם ועד ראשי הרשויות תמיד קיים.

ג'לאל ספדי: ברשותך, ד"ר, אעשה קצת סדר.

ג'לאל ספדי: אנחנו מדברים על תכנית אתגרים, 130 מליטון כפול 5, 650 מיליון שהתחילה בשנת 2016.

ג'לאל ספדי: אנחנו מדברים על 76 רשויות שזה 50 רשויות ערביות, 17 רשויות בדואיות – 9 בדרום ו-8 בצפון ו-9 רשויות שהן מועצות אזוריות יהודיות שיש בהם ישובים ערבים כמו גלבוע, כמו משגב, כמו מטה אשר שיש שם את דנון ועראמשה.

ג'לאל ספדי: אנחנו ככה מכסים כמעט כ-320,000 מהאוכלוסייה הפוטנציאלית.

ג'לאל ספדי: דבר שני, אנחנו מדברים על כל מיני מרכיבים.

ג'לאל ספדי: פה הייתה התייחסות רק למרכיבי החוגים והתכניות.

ג'לאל ספדי: תכנית אתגרים מורכבת לא רק מקול קורא 70 מיליון כמו שאמר עלא, היא מורכבת מ-130 בשני חלקים, 70 ו-60 מיליון.

ג'לאל ספדי: בחלק של ה-60 מיליון יש כמה פרמטרים כמו החברה למתנ"סים ששם אנחנו משקיעים כמעט 14 מליטון שקל שאנחנו רוצים שיפתחו מתנ"סים בחברה הערבית, כמו תנועות נוער, כמו חוק הנוער.

ג'לאל ספדי: לידיעתכם, עכשיו עם החלטת הממשלה לפצל את מינהל חברה ונוער לשניים, בעצם מה קרה בתכנית אתגרים?

ג'לאל ספדי: היא התפצלה, כ-30 מיליון עברו למשרד של אלקין עם הרשויות המקומיות, עם מנהלי יחידות הנוער, וכ-100 מיליון נשארו במשרד, למה נשארו במשרד החינוך כ-100 מיליון?

ג'לאל ספדי: כי את הקול הקורא שלנו בנינו על תפיסה בית ספרית וההחלטה הייתה שכל פעילות שמבוססת על תפיסה בית ספרית וממשק בית ספרי נשארה במשרד החינוך.

ג'לאל ספדי: מה קרה פה?

ג'לאל ספדי: גם מנהלי יחידות נוער בחברה הערבית עברו לאלקין ומה קורה פה?

ג'לאל ספדי: אנחנו היינו אמורים כמשרד חינוך לעבוד מול מנהלי מחלקות חינוך או לעבוד מול מישהו אחר, אבל אנחנו אנשים אחראיים ומקצועיים ואנחנו כבר ארבע שנים משקיעים במנהלי יחידות הנוער ואנחנו רוצים שהם ימשיכו ולכן הגענו לסיכום עם המשרד השני שהשנה נעשה פיילוט של איך נמשיך עם מנהלי יחידות נוער בתכנית אתגרים, וזה הסיכום שהגענו אליו ואנחנו רוצים שהם ימשיכו בזה.

ג'לאל ספדי: אז למשרד של אלקין גם כן עברו מה-130 מיליון 30 מיליון, עברו תקנת המתנ"סים, תנועות נוער, חוק נוער, מכוני מנהיגות לחברה הערבית.

ג'לאל ספדי: לכן אנחנו היום מדברים על תקציב שהתפצל וכ-100 מיליון נשאר במשרד שיש שם 70 מיליון קול קורא לרשויות ויש שם כל מיני תכניות חיזוק בתוך בתי הספר כמו חינוך מוזיקלי, בתי ספר מנגנים, כמו תכנית צופה בתי ספר, כמו תכנית של"ח וידיעת הארץ שהוספנו 10,000 ילדים משתתפים.

ג'לאל ספדי: אני רוצה לתקן אותך ד"ר יוסף, שאנחנו מדברים היום לא רק על חוגים ותכניות, בכל הפעילות הגענו כמעט ל-105,000 ילדים משתתפים מתוך 320,000, זה מעל 35% ואנחנו באמת רואים שיפור משמעותי.

ג'לאל ספדי: דבר שני חשוב, אנחנו בנינו מערכת מתוקשבת פר תעודת זהות.

ג'לאל ספדי: אנחנו רואים שיש הקלדות ומקלידים, למה?

ג'לאל ספדי: כדי לאמת שאכן הכסף מגיע לילדים, שאכן הילדים משתמשים בחוגים ויש להם פעילות ענפה ותרבות פנאי משמעותית.

ג'לאל ספדי: בעבר היינו מסתמכים על דיווח מנהל יחידת נוער בכתב, היום הכל מתוקשב ואנחנו יכולים לדעת מי הילדים באום אל פאחם שמשתמשים ומי הילדים בסכנין.

ג'לאל ספדי: אין ספק שזה תקדים.

ג'לאל ספדי: בחינוך הבלתי פורמלי אין מערכת כזאת, רק בחברה הערבית יש את המערכת הזאת שאנחנו בנינו אותה ואנחנו הולכים לפתח אותה עוד ועוד.

ג'לאל ספדי: בקשר לקול קורא, הקול קורא מבחינתנו מוכן.

ג'לאל ספדי: אם עכשיו יתנו לי אור ירוק, מחר בבוקר אני יכול לפרסם אותו.

יוסף ג'בארין: מי אמור לתת לך?

ג'לאל ספדי: משרד האוצר.

ג'לאל ספדי: הוא צריך להעביר לנו את הכספים ואנחנו צריכים להגיש פניה תקציבית.

ג'לאל ספדי: נמצא כאן מורן כהן שיתייחס בשתי מילים.

ג'לאל ספדי: אנחנו עכשיו קיבלנו אישור ממשרד האוצר שהתקציב אושר.

ג'לאל ספדי: אנחנו צריכים להגיש עכשיו על פי הנוהל פניה תקציבית לוועדת הכספים.

ג'לאל ספדי: אני פה מבקש ממך ד"ר יוסף לגייס את כל חברי הכנסת שלנו שבאמת ילחצו על ועדת הכספים תוך שבועיים-שלושה, מתי שהיא תתכנס, שיאשרו לנו את הפניה הזאת ואז הקול קורא מוכן אצלי, ואני יכול לפרסמו עכשיו.

ג'לאל ספדי: אם יגידו לי 'יש לך אישור לפרסם' בחשבות שלנו, אני יכול לפרסם.

ג'לאל ספדי: אין לנו שום בעיה לפרסם.

ג'לאל ספדי: מבחינת משרד החינוך אנחנו מוכנים.

ג'לאל ספדי: אני אתן עכשיו למורן שיתייחס לנושא של התקציב.

יוסף ג'בארין: יש לנו עוד שאלות אבל בינתיים נשמע את מורן כי הנקודה הזאת מאוד חשובה.

מורן כהן: משרד החינוך הגיע לסיכום עם משרד האוצר - - -התכנית הזאת, - - - התקציב ההמשכי - - - 30 מיליון שקל ייכנסו לתקנות של המשרד ונוכל להוציא את הפעילות באופן מיידי.

מורן כהן: התקציב צפוי להכנס לתקנות תוך ימים ואז גם נוכל להתחיל - - -

יוסף ג'בארין: אתה לא נשמע בבירור.

יוסף ג'בארין: ננסה לחזור אליך בהמשך.

ג'לאל ספדי: נמצא איתנו גור רוזנבלט.

גור רוזנבלט: אני רוצה להתייחס לנקודות שעלו פה בסוגיית הביקורת שבוצע על פרויקט אתגרים.

גור רוזנבלט: אז קודם כל פרויקט אתגרים כמו שנאמר פה הוא מאוד מוצלח, אחד הטובים שהביא ויביא לשינוי בחינוך הבלתי פורמלי במגזר הערבי.

גור רוזנבלט: אנחנו עושים בקרות בהרבה מאוד תחומים במערכת החינוך, כמעט בכל התחומים וגם בתחום של אתגרים.

גור רוזנבלט: במובן הזה אתגרים הוא לא פרויקט שונה מהפרויקטים האחרים.

גור רוזנבלט: המטרה שלנו, כמו בכל ביקורת אחרת שאנחנו עושים היא אחת, אנחנו צריכים לוודא שהתקציבים שהעברנו לגופים, בין אם זה במקרה הזה רשויות מקומיות, במקומות אחרים זה יכול להיות רשתות, בעלויות על בתי ספר או גופים אחרים, אכן מגיעים בסופו של דבר לתלמידים בצורה מלאה ועל פי ההגדרות שהגדרנו כי בסופו של דבר לכסף הזה יש מטרה מסוימת וזו מטרתנו, לוודא שבאמת הכסף מגיע בקצה לתלמידים ובאמת עושה את השינוי שאנחנו רוצים לעשות.

גור רוזנבלט: זאת המשימה שלנו.

גור רוזנבלט: חשוב להדגיש משהו, השאיפה שלי זה שכשאני מגיע לבקרה, אני מסיים את הבקרה ואין שום ליקוי והכל בסדר, ואז אני יכול לחתום שכל הכסף הגיע לתלמידים, זו מבחינתי הצלחה, הצלחה של משרד החינוך, הצלחה שלנו, הצלחה של הגופים המפעילים.

גור רוזנבלט: גם הגופים שעושים את הבקרות עבורנו, גם כן כמובן זו השאיפה שלהם, שהם יסיימו את הבקרה.

גור רוזנבלט: עלה פה עניין, אני רוצה להדגיש, הם מקבלים תקציב לפי הבקרות שהם עושים וזה לא קשור לתוצאות הבקרה.

גור רוזנבלט: לכן החלום שלנו ושלהם זה לסיים בקרה כשהכל מצוין, הכל בסדר גמור, עברו הלאה ובזה נגמר הסיפור, זה מה שאנחנו רוצים וזה מבחינתנו המצב האידיאלי והטוב ביותר.

גור רוזנבלט: כמובן שכשקורים דברים אחרים, אנחנו כמובן נכנסים לפעולה.

גור רוזנבלט: חשוב להדגיש, יש כאן פרויקט שדיברו עליו קודם שהוא מתוקצב בצורה מאוד עשירה, יש כאן כספים בהיקפים מאוד גדולים ואני כמובן מאוד שמח ומברך על זה שמשרד החינוך יחד עם משרד האוצר הצליחו - - - כמובן, לא מפחית כמובן מהחשיבות של כל מי שדאג פה לכך שהתקציבים יגיעו, תקציבים גדולים ומשמעותיים, אני בעצמי הייתי גם בסיורים בשטח, נדמה לי שחבר הכנסת וואליד טאהא ידידי בתפקידו הקודם כמנהל מחלקת החינוך כפר קאסם, נדמה לי שאפילו נפגשנו אצלך ונדמה לי שאפילו למדנו הרבה מאוד מהביקורים האלה לבקרות שלנו, זו כמובן השאיפה והחלום שלנו.

יוסף ג'בארין: גור, דיברת על תקציבים גדולים.

יוסף ג'בארין: זה טוב, אבל תאמין לי שיחסית לצרכים אלה עדיין לא גדולים אבל הם עדיין תקציבים חשובים.

יוסף ג'בארין: אבל לעניין הבקרה, אני חייב להגיד לך כאן, אני גם דיברתי עם אנשים, דיברתי עם גזברים ברשויות המקומיות הערביות, זו לא פעם ראשונה שהם נתקלים בביקורת.

יוסף ג'בארין: הם רגילים לביקורות כל השנה.

יוסף ג'בארין: הרושם שעולה, ואני חושב שדבריו של ראש עירית אום אל פאחם צריכים להאיר כאן מנורה אדומה בפניך כמי שאחראי על הביקורת, כשראש עירייה אומר לך שיש גישה מתנשאת, גישה לא עניינית, יש הרגשה כאילו מאשימים אותך עוד לפני שפתחו בכלל בביקורת, הביקורת לא הייתה מדגמית, הייתה יותר מדי דווקנית, מדברים על כך שיש ביקורת ראשונית ואחר כך כשיש ערעור רואים פערים עצומים בין הביקורת הראשונית לבין התוצאה לאחר שמערערים וזה יורד בסכומים משמעותיים, לכן כנראה שיש כאן קושי, שאני שומע אותו מהשטח ואני מבקש להתייחס לסוגיה הזאת ולבחון אותה.

יוסף ג'בארין: הרי בסופו של דבר יש כאן חברה זכיינית שעושה את העבודה וכנראה שהיא לא עושה את העבודה כפי שצריך וכפי שראוי היה לעשות אותה.

גור רוזנבלט: כמו שאני עושה ביקורת בעצמי אני כמובן פתוח לביקורות והתייחסויות ובהחלט אני רוצה לשמוע, ואנחנו נפגשים, נדמה לי שבסוף החודש יתקיים מפגש בצפון עם נציגי המגזר שיבואו ויעלו את הבעיות.

גור רוזנבלט: אני פתוח לשמוע, יותר מזה, גם יחד עם ג'לאל עשינו ביקור בהרבה רשויות, היינו גם ספציפית באום אל פאחם אבל עשינו ביקור בכמה וכמה רשויות ושמענו את הדברים מפי ראשון ושיפרנו בהתאם.

גור רוזנבלט: אני מסכים, אנחנו מצאנו ליקויים בבקרות, והחלטנו בערעור שאנחנו מוותרים על הרבה מאוד ליקויים.

גור רוזנבלט: אני מקווה מאוד שהמסקנה לא תהיה שהביקורת הייתה שגויה אלא שאנחנו נקטנו כאן מאוד מאוד לקולא, מכיוון שמדובר בפרויקט חדש ומכיוון שמדובר בפרויקט שנכנס באמצע השנה ואחרי זה הסיפור התקציבי שדיברו כאן עליו, אז אנחנו הקלנו מאוד מאוד בבקרה, בין הבקרה הראשונה שעשינו לבין ההתייחסות לערעורים ואני מקווה מאוד שלא ייזקף לחובתי העובדה שנתתי הנחיה לצוותים להקל כל מה שאפשר.

גור רוזנבלט: יכול להיות שברמה המקצועית לא הייתי צריך לעשות את זה אבל אני חושב שהדבר היה נכון בנסיבות העניין, בנסיבות של פרויקט חדש, בנסיבות של רשויות שלא ניהלו בעבר פרויקטים מהסוג הזה, אני קיבלתי החלטה להקל מאוד מאוד, ויתרנו על הרבה מאוד ליקויים שמצאנו, ויתרנו וויתרנו ובסופו של דבר זה ירד לסכומים מאוד נמוכים.

גור רוזנבלט: אגב, זה לא התחום שלי אבל למיטב ידיעתי ויתקן אותי ג'לאל אם אני טועה, בסופו של דבר גם סכומים שקוזזו בגין העובדה שלא נעשה בהם שימוש לטובת התלמידים, גם הסכומים האלה בסופו של דבר חזרו לתוך התכנית ועברו לטובת קירוי מגרשים ולטובת פרויקטים אחרים בתוך התכנית הזאת כך שבסופו של דבר הסכומים חזרו.

גור רוזנבלט: אגב, זה לא קורה באף פרויקט אחר שאנחנו מקזזים סכומים, הם אף פעם לא חוזרים לפרויקט, אנחנו תמיד מעבירים אותם ל- - -

יוסף ג'בארין: זו הערה מאוד חשובה לעניין השימוש בתקציב.

יוסף ג'בארין: לעניין הכסף שנותר בגלל פעילות שלא התקיימה בעיקר בעקבות הקורונה מורן יענה.

יוסף ג'בארין: תודה לך גור, בטח נשמע התייחסויות נוספות מהשטח לנושאים הללו.

יוסף ג'בארין: מורן בבקשה.

מורן כהן: שלום לכולם.

מורן כהן: אני לא יודע איפה שמעו אותי ואיפה נקטע הקשר, אבל אתחיל מהתחלה.

מורן כהן: במסגרת תקציב המשכי מאוד מורכב כמו שבטח כולם יודעים, משרד החינוך פעל בשיתוף פעולה עם משרד האוצר לתקצב גם בשנה זו את תכנית אתגרים עצמה.

מורן כהן: במסגרת תכנית אתגרים האוצר יתקצב 130 מיליון שקלים כמו בכל שנה במגוון רחב של פעילויות, חלק מהן זה גם כמובן החוגים.

מורן כהן: התקציב צפוי להתקבל תוך מספר ימים במשרד החינוך ואז נוכל להוציא אותו לפועל.

מורן כהן: כמו שג'לאל הקדים ואמר קודם, שבעצם המשרד כבר נערך מראש להוציא את הכספים לכשהם יתקבלו במשרד, זה דבר מאוד חשוב גם לפרקטיקה כדי לא להוציא את הקול קורא בשלב מאוד מאוחר של השנה, כך שמבחינתנו אנחנו רואים בדבר הזה חשיבות מאוד גדולה וגם אנחנו רואים שבסופו של דבר התקציב הזה כן יגיע למשרד, יגיע לשטח והתכניות יפעלו כסדרן.

יוסף ג'בארין: אלה בשורות טובות כמובן וזה חשוב מאוד.

יוסף ג'בארין: אבל כפי שאתה יודע שאלת לוח הזמנים מאוד קריטית כאן, כי עד שמוציאים את הקולות הקוראים ומגישים ומאשרים זה לוקח זמן.

יוסף ג'בארין: לכן השאלה שלי אליך מתי להערכתך ניתן כבר להריץ את הקולות הקוראים, כמובן שמבחינתנו הכי מוקדם זה הכי טוב.

מורן כהן: אין לי באמת הערכה מדויקת אבל כשהתקציב יגיע אני מניח שיצא קול קורא תוך מספר ימים.

מורן כהן: אם אתם רוצים שבכל זאת אנקוב במספר, אני מעריך משהו כמו שבועיים לעניות דעתי, זה לא משהו שאני יכול להתחייב עליו אבל זו ההערכה שלי לפחות.

יוסף ג'בארין: במה זה תלוי?

מורן כהן: תלוי בהעברת הכסף בפועל לתקנות משרד החינוך כדי שאפשר יהיה להוציא אותו משם.

יוסף ג'בארין: השאלה שלי אם כאן

יוסף ג'בארין: בכנסת אנחנו עדיין צריכים לעשות איזה שהוא מהלך או שהכל נשאר בין משרדי הממשלה?

מורן כהן: לא, זה מסודר כבר בין משרדי הממשלה.

מורן כהן: יש תיאום מוחלט עם משרד האוצר.

מורן כהן: גם מול היחידה המקצועית, כמו שאמרתי, נערכו, זאת אומרת כשהכסף יגיע הוא מיד יצא.

מורן כהן: הנושא הזה כמו שהוא חשוב לוועדה הוא גם חשוב מאוד למשרד החינוך, בטח בחברה הערבית.

יוסף ג'בארין: אני כבר אפנה גם לאורלי ממשרד האוצר, אבל לגבי השאלה של תקציבים שלא נוצלו שוב בעקבות הקורונה, לא באשמת כמובן העובדים והאחראים, אני חושב שכאן הבקשה היא מאוד הגיונית ומתבקשת לאפשר מהלך של שימוש בתקציבים הללו לצורך התכניות.

מורן כהן: ראשית אני אגיד שבאמת בשנה שעברה תקציבים שחזרו מתת ביצוע ברשויות ייעדנו אותם חזרה לרשויות ולתכניות אחרות בתוך תכנית אתגרים עצמה.

מורן כהן: זה חלק מהסיכום שלנו עם משרד האוצר.

מורן כהן: לדוגמה נתנו תקציב לפיתוח של מערכת אתגרים, אפליקציה ייעודית לרשויות לדווח על התלמידים עצמם.

מורן כהן: תקצבנו איזו שהיא פעילות בתוך אתגרים, תגברנו פעילות בחוגים עצמם.

מורן כהן: כל כסף תת ביצוע, ככל שהוא פנוי לחלוטין, אנחנו מייעדים אותו חזרה לתכנית.

מורן כהן: אין לי את הדו"חות עצמם, עוד לא קיבלנו, ובטח נקבל אותם בעוד כחודש ורק אז נהיה חכמים יותר, נשב יחד עם מנכ"ל המשרד, נראה את כל הצרכים ונעשה את התיעדוף.

מורן כהן: אני מניח שהצרכים הם גדולים על התקציב שיתפנה, ככל שיתפנה.

יוסף ג'בארין: חשוב מאוד.

יוסף ג'בארין: אם זה כך היה בעבר אני מניח שהשנה בגלל הקורונה זה מתבקש כי מטבע הדברים יכול להיות שזה יצר קשיים ביישום לפי הניסיון שלנו בתחומים אחרים.

יוסף ג'בארין: דבר שני, אני אשמח אם בתהליך של ההשקעה החוזרת יהיה גם סוג של משא ומתן, שיח עם השטח, עם הרשויות המקומיות, כך שאפשר לתעל את ההשקעה בכיוונים שהשטח רואה בהם כנושאים נחוצים.

מורן כהן: זה עניין של הרבה מדיניות.

מורן כהן: מנכ"ל המשרד הקודם קיים דיונים, כפי שאני יודע, עם ראשי הרשויות, אנחנו עובדים בשקיפות ובתיאום מולם, זה מאוד חשוב.

מורן כהן: בסופו של דבר התכנית הזאת היא ל רשויות האלה.

מורן כהן: אני מניח שגם המנכ"ל הנכנס יקיים את הדיונים איתם בנושא, בשיתוף פעולה, ונעשה איתם ביחד איזה שהוא - - -

יוסף ג'בארין: בסדר.

יוסף ג'בארין: דבר אחרון, עלה נושא של 130 מיליון שקל בנוסף לאותם 70 מיליון של אתגרים, עלה הנושא שהשטח לא מרגיש שקיפות בהשקעה של הסכומים הללו, איפה זה הולך, במה זה מושקע.

יוסף ג'בארין: אני מניח שהמידע הזה הוא מידע חשוב ואפשר לפרסם אותו.

יוסף ג'בארין: אני אפנה בשם הוועדה אליך ואל מר ספדי, פשוט לפרסם את הדו"ח, לקבל את הנתונים על ההשקעות התקציביות של ה-130 מיליון, איפה זה הושקע, מה הסכומים.

יוסף ג'בארין: אני מניח שאלה בטח דברים שמופיעים אצלכם וגם פתוחים לקהל הרחב.

מורן כהן: כן, אז קודם כל אני אגיד, יש לנו שקיפות מלאה לגבי הנתונים, כל נתון שרוצים אם דרך הממ"מ אפשר לשאול שאלות ואם גופים כאלה או אחרים רוצים לדעת לגבי שקיפות, אנחנו נותנים את כל המידע.

מורן כהן: פנו למשרד לא מעט גופים בעבר ונתנו את המידע דרך היחידה המקצועית.

מורן כהן: - - - של כל הסעיפים התקציביים בגין תכנית אתגרים.

מורן כהן: אני יכול לשלוף מהמותן דברים שבעצם תקצבנו בשנה שעברה על אותם 60 מיליון חוץ מהחוגים, לדוגמה מכינות אזרחיות, של"ח בבתי הספר הערביים, תנועות נוער, החברה למתנ"סים, הקמה של מתנ"ס, תקציב לשכר של המנהל והפעולות שלו בישובים הערביים.

מורן כהן: מגוון רחב של פעילויות בחברה הערבית שאנחנו מתקצבים במסגרת התכנית הזאת.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: אני שוב מדגיש את פנייתי אליך כאן ואל מר ספדי, להעמיק את השיח הזה גם עם ראשי הרשויות המקומיות הערביות, עם מנהלי מחלקות הנוער כדי שיהיה אפשר להגיע לעמק השווה מבחינת תיעדוף ההשקעה ואולי גם לשמוע את התובנות אחרי ארבע שנים של השקעה אינטנסיבית בתחום הזה.

יוסף ג'בארין: תודה לך מורן.

מורן כהן: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לשמוע את אורלי ממשרד האוצר, רפרנטית חינוך באג"ת.

אורלי ליימן עיני: שלום לכולם וצהריים טובים.

אורלי ליימן עיני: כמו שאמרו כאן לפני, אני שמחה שבעיית התקציבים של השנה נפתרה והתקציבים שוחררו, התכנית מאוד חשובה גם לנו כאוצר ואנחנו עושים כל מאמץ שהיא תצא לפועל בצורה הטובה ביותר.

אורלי ליימן עיני: מעבר לזה לעניין העודפים, כמו שמורן התייחס, אנחנו גם נמצאים בשנה שהניתוח המקצועי לא הושלם - - - וגם חשוב לי להזכיר שאנחנו בתקציב המשכי, זו לא שנת תקציב רגילה, לתקציב המשכי יש כל מיני קשיים, גם משפטיים וכמובן גם תקציביים, יש לנו מגבלות תקציביות ולכן הכל יצטרך להבחן לאור הדבר הזה, שלא כמו בשנים קודמות.

יוסף ג'בארין: חשוב לנו עניין לוח הזמנים.

יוסף ג'בארין: אנחנו כמובן שמחים לשמוע על כך שהתקציב אושר והוא גם זמין, אבל מורן דיבר על עוד כשבועיים לפרסום הקול הקורא.

יוסף ג'בארין: מה מעכב?

יוסף ג'בארין: מדוע זה לא מתפרסם ממש תוך יומיים-שלושה?

אורלי ליימן עיני: יש איזו שהיא עבודה מקצועית שצריכה להיעשות, מטבע הדברים כשמפרסמים קול קורא צריכה להיעשות עבודה מקצועית, הגורמים המשפטיים והחשבותיים צריכים לעבור על הדברים ולראות שזה בסדר, גם צריכה להיעשות העברה תקציבית שזה לוקח זמן.

אורלי ליימן עיני: אנחנו מצידנו נעשה כל מאמץ כדי שזה ישוחרר כמה שיותר מהר.

יוסף ג'בארין: אפשר לדבר על שבוע ימים, עשרה ימים?

אורלי ליימן עיני: אני לא יודעת להתחייב, הכל פה גם בלוחות זמנים, יש עוד דברים תקציביים כמו שאתם מכירים היטב, שקורים בכנסת.

אורלי ליימן עיני: לכן קשה לי להתחייב כרגע על לוחות זמנים מדויקים, זה גם לא תלוי רק בנו, אבל אנחנו נעשה כל מאמץ כדי שזה יקרה כמה שיותר מהר.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לומר לך משהו שאני מניח שאת גם יודעת, שהעיכוב כבר קיים.

יוסף ג'בארין: זאת אומרת שאנחנו היינו אמורים להיות במצב שאפשר כבר להפעיל את התכניות לשנה הזו וגם מה ששמענו מראש עירית אום אל פאחם שיש מדריכים, מורים וספקים שכבר קשורים בתכניות הללו, וחודש ימים זו יכולה להיות תקופה שהם פשוט לא יכולים להישאר ואז צריך עוד פעם לחפש צוות חדש ולהפסיד אולי את הניסיון שנצבר.

יוסף ג'בארין: זו גם סוגיה חשובה.

יוסף ג'בארין: סוגיית הזמן מאוד קריטית גם כדי לשמור על איכות התכניות ועל המשכיותן.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שאת לוקחת את זה בחשבון מה שאמור גם לזרז תהליכים.

אורלי ליימן עיני: כן.

אורלי ליימן עיני: אנחנו ניקח את זה בחשבון ואנחנו נעשה מאמץ, גם אנחנו וגם הגורמים במשרד החינוך, לזרז את זה ולייצר ודאות בשטח.

יוסף ג'בארין: את לא נוקבת בלוח זמנים אז השאלה שלי אליך מה מחר צריך לקרות כדי לקדם את הנושא.

יוסף ג'בארין: מישהו אמור לעשות משהו כדי לקדם?

יוסף ג'בארין: מה צריך לעשות, שאני אוכל ללוות את זה בימים הקרובים, לבדוק מה קורה, האם זה מתקדם, למנוע עוד דיחוי.

יוסף ג'בארין: מה צריך לעשות עכשיו?

אורלי ליימן עיני: כמו שמורן התייחס, לפני כל תהליך של קול קורא צריך לעשות גם עבודה מקצועית לניסוח הקול קורא, לעשות את ההתאמות שנדרשות לשנה זו, גם לבדוק את זה מבחינה חשבותית וגם הגורמים המשפטיים צריכים לבדוק את זה, - - - שצריך לעבור התקציב, - - - אפשר לפרסם את הקול הקורא.

יוסף ג'בארין: טוב.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שהתהליך הזה לא יימשך יותר משבוע.

יוסף ג'בארין: מורן דיבר על שבועיים, אחר כך נכנסים לתקופת החגים אז צריך לקחת את זה בחשבון ולוודא שבאמת כל ההליך הזה נגמר עוד לפני אותה תקופה.

יוסף ג'בארין: אני אשמע גם התייחסויות מהשטח לפי בקשות שקיבלתי.

יוסף ג'בארין: עימאד ג'ראיסי מעמותת אנג'אז בבקשה.

יוסף ג'בארין: שמעת את הדברים מהשטח ושמעת ממשרד החינוך ומשרד האוצר, יש בשורות טובות, צריך להבטיח כמובן שזה מתקדם כראוי.

יוסף ג'בארין: מה ההתייחסות שלך?

עימאד ג'ראיסי: צהריים טובים.

עימאד ג'ראיסי: קודם כל אני מקווה שנגיע למצב שלא נצטרך כל כך הרבה מאמצים מצידנו כוועדת חינוך, ראשי רשויות, ועדת מעקב לענייני חינוך, חברי כנסת וגם נציגי משרד החינוך כדי לקדם פשוט דבר מובן מאליו וזכות שאמורה להגיע לכל הילדים בחברה הערבית.

עימאד ג'ראיסי: אנחנו כבר ארבע שנים עושים מאמצים רבים כדי לקדם דברים פשוטים מול משרד החינוך אבל גם חשוב להדגיש שאנחנו גם בשיתוף מלא עם מר ג'לאל ותודה לג'לאל שהוא גם מנסה לקדם איתנו את כל הדברים הללו, אבל שוב אני מדגיש, אני מקווה שלא נצטרך להשקיע הרבה מאמצעים על דברים פשוטים כדי לקדם.

עימאד ג'ראיסי: אני לא מסכים על המילה 'ויתורים' שמשרד החינוך נתן ויתורים לרשויות המקומיות בעניין הקיזוזים.

עימאד ג'ראיסי: בהתחלה הקיזוזים היו בסביבות 22 מיליון שקל וירדו לסביבות 10 מיליון שקל.

עימאד ג'ראיסי: זה לא ויתורים אלא תהליך לא תקין שהיה בביקורת וביקשנו שוב לתת אפשרות למנהלי מחלקות הנוער לערער כדי שנוכל להגיע לנוסחה שלא תפגע ברשויות.

עימאד ג'ראיסי: זה לא ויתור אלא תהליך ביקורת שלא היה מתאים לייחודי החברה הערבית.

עימאד ג'ראיסי: אלה לא היו ליקויים בביקורת.

עימאד ג'ראיסי: אולי אנחנו הגענו למצב שיש כמה ליקויים בתהליך הביקורת, אבל כדי שלא נגיע לליקויים בתהליך הביקורת אנחנו גם לא רוצים להתחיל בליקויים את התכנית, כאשר קול קורא מתפרסם לא בזמן, תכניות מאושרות לא בזמן, לא מתאימים את הלו"ז של הקול קורא לייחודי החברה הערבית למשל כמו חודש רמדאן שאי אפשר כמעט לעשות פעילויות בחודש הזה, ולגייס בני נוער לפעילויות ולחוגים.

עימאד ג'ראיסי: אז הליקויים מתחילים מנקודת האפס, מההתחלה, ולא רק בתהליך הביקורת.

עימאד ג'ראיסי: לכן אני מקווה שנמשיך בשיתוף הפעולה הזה, נחזק אותו לטובת הילדים שלנו.

עימאד ג'ראיסי: עלא התייחס גם לתקציבים הלא מנוצלים אבל אני אוסיף עוד שתי הערות.

עימאד ג'ראיסי: קודם כל עדיין לפחות אני לא מעודכן ש-10 מיליון שקל של הקיזוזים של השנים הקודמות הועברו כדי שנוכל לעשות קירוי מגרשים.

עימאד ג'ראיסי: אנחנו ניצלנו בסביבות 30 מיליון שקל לא מנוצלים לקירוי מגרשים, לפחות 10 מיליון אני לא מעודכן שמשרד החינוך לא ביקש מהוועדה ליצור קשר עם הרשויות כדי להכין תכנית לקירוי מגרשים, למרות שיש רשויות שצריכות את התקציב הזה לקירוי מגרשים.

עימאד ג'ראיסי: אבל יש גם שני תקציבים שצריך להתייחס אליהם.

עימאד ג'ראיסי: אחד – 10 מיליון ששוב אני מדגיש שאנחנו לא מעודכנים שהועברו למשרד החינוך לקירוי מגרשים, וגם מדובר ב-35 מיליון שקל תקציב משוריין לארגוני הנוער, בסביבות 7 מיליון שקל בשנה, אם אני לא טועה, צריכים לעבור לארגוני הנוער בחברה הערבית והם לא קיבלו שקל אחד.

עימאד ג'ראיסי: אנחנו לא יודעים איפה נבלעו ולהיכן הלכו התקציבים הללו.

יוסף ג'בארין: זה לא מתוך ה-70 מיליון של אתגרים, זה מה-60 מיליון שקל?

עימאד ג'ראיסי: מה-60 מיליון.

עימאד ג'ראיסי: אנחנו לא יודעים איפה נבלעו ולאן הלכו התקציבים הללו.

עימאד ג'ראיסי: שוב, אנחנו מבקשים שהתקציבים הללו יועברו לרשויות.

עימאד ג'ראיסי: יש עמותות, יש ארגוני חברה אזרחית מאוד מקצועיים בחברה הערבית שזכותם גם לקבל תמיכות וכסף בעניין הזה.

יוסף ג'בארין: לגבי השנה שהסתימה – לא השנה הנוכחית שעדיין אין דיווחים – אין לכם פירוט של 130 מיליון שקל.

עימאד ג'ראיסי: ח"כ ג'בארין, אנחנו נפגשנו בעשרות פגישות עם משרד החינוך, אנחנו תמיד אמרנו שאנחנו בעד ביקורת, אפילו במכתב האחרון ששלחנו למשרד החינוך הצענו שני מודלים לביקורת, אבל שוב, אנחנו גם ביקשנו שזו זכותנו לבקש ביקורת על ה-60 מיליון, לדעת להיכן הם הולכים, איך מנצלים אותם, מי אוכלוסיית היעד, איזה תכניות ואיזה חוגים מקבלים הילדים ולצערי הרב לא קיבלנו אפילו תשובה אחת על איך מנצלים את ה-60 מיליון.

עימאד ג'ראיסי: וכמו שעושים ביקורת על ה-70 מיליון אנחנו גם מבקשים לעשות אותה ביקורת על ה-60 מיליון ולקבל דיווחים.

יוסף ג'בארין: זו זכותכם, זכות הציבור לדעת ואנחנו נשמח לפנות בשם הוועדה ולבקש את הנתונים הללו.

עימאד ג'ראיסי: נקודה אחרונה, אבו מוחמד תמיד משתף אותנו בקול קורא ואנחנו מדברים לפי הפצתו, אבל שוב, זה לא מספיק.

עימאד ג'ראיסי: אנחנו כן רוצים אפילו גם להכנס לפרטי פרטים בבנייתו של הקול הקורא, להתאימו לא רק מבחינת תקציבים ולו"ז לחברה הערבית אלא גם מבחינת תנאים.

עימאד ג'ראיסי: בכל הצניעות, אנחנו דוקטורנטים בחינוך הבלתי פורמלי, יש מנהלי מחלקות נוער שכבר עשרות שנים פעילים בשדה הזה ויש לנו מה לתרום בבניית הקול קורא, בקביעת התכנים שאנחנו רוצים להעביר לילדים שלנו.

עימאד ג'ראיסי: בשנים האחרונות אבו מוחמד משתף אותנו, שולח לנו את קול קורא לפני הפצתו, אנחנו מדברים ומשוחחים אבל שוב, אנחנו מבקשים להיות יותר בעניינים ולהשפיע יותר.

יוסף ג'בארין: אין ספק, אין כמו לשמוע השטח, להבין את התובנות, לשמוע מהניסיון שלהם וגם סדרי העדיפויות של מנהלי מחלקות הנוער ברשויות המקומיות.

יוסף ג'בארין: הרי כל היעוד של התכנית הזו ושל התקציב היה באמת לתת מענים לצרכים שקיימים בתוך הישובים הערביים, המענים הללו מי שמכיר אותם מקרוב אלה בטח אתם בשטח.

עימאד ג'ראיסי: עדכון אחרון למנהלי מחלקות הנוער, אנחנו קבענו פגישה ב-24 לחודש בנצרת עם מר ג'לאל, עם מר עבדאללה חטיב ואגף הביקורת במשרד החינוך כדי לנסות לפתור את בעיית הביקורת ולא להכנס לאותן בעיות שנכנסנו אליהן בשנה שעברה.

עימאד ג'ראיסי: אני מקווה שנגיע לנוסחה שמקובלת על משרד החינוך ועל ועדת החינוך ואנחנו נעדכן את מנהלי מחלקות הנוער ואותך.

יוסף ג'בארין: תודה רבה עימאד.

יוסף ג'בארין: חשוב לשמוע עוד נציג מאיגוד מנהלי מחלקות הנוער והחינוך הבלתי פורמלי, סאבר יוספין, מנהל המחלקה בעירית שפרעם.

יוסף ג'בארין: בבקשה.

סאבר יוספין: שלום לכולם.

סאבר יוספין: אני מנהל מחלקת נוער וחינוך בלתי פורמלי בעירית שפרעם.

סאבר יוספין: ברשות

סאבר יוספין: כם אני רוצה להוסיף על החשיבות של התכנית - - - אבל שתי נקודות חשובות להבהיר בפני הוועדה.

סאבר יוספין: א.

סאבר יוספין: אנחנו מדברים על תקציב של שנת לימודים שמתחילה ב-1 בספטמבר ומסתיימת ב-31 באוגוסט בשנה הבאה.

סאבר יוספין: אז מלכתחילה אנחנו באיחור של שבוע בספטמבר, ועד להכין את התכנית ולעבור ועדת מטה מחוז ולקבל את האישור התקציבי, אנחנו מדברים כבר על שלושה חודשים של איחור.

סאבר יוספין: אם נתחיל בינואר להפעיל את התכנית שזה להכין את התכניות ולעבור את הוועדה ולעשות את התיקונים שוועדת מטה המחוז מבקשת כל הזמן, זה ייקח עוד המון זמן.

סאבר יוספין: בשנים קודמות הקול קורא היה מתפרסם במאי, ביוני, היינו עוברים את הוועדות ביולי ומקבלים אישורים בהתאם.

סאבר יוספין: השנה אנחנו מלכתחילה בעיכוב של כמה חודשים טובים ולא של שבוע-שבועיים, ח"כ ג'בארין.

סאבר יוספין: זה דבר אחד.

יוסף ג'בארין: בשנים קודמות מתי יצא הקול קורא?

סאבר יוספין: בשנה קודמת קול קורא התפרסם בסוף מאי, בתחילת יוני.

סאבר יוספין: עברנו ועדות ביולי, קיבלנו אישור תקציבי, גם באיחור, אבל זה היה באוקטובר.

סאבר יוספין: השנה אנחנו ממש באיחור מסיבי.

סאבר יוספין: לא להרבות ולהוסיף על הצוות המקצועי שעבד השנה ועובד איתנו המון זמן, אנחנו כבר בטלטלה מה-15 למארס שחלקם בחל"ת, ולא חזרו לעבודה, קשה להשיג אותם בחזרה, זה תהליך מחדש שצריך לגייס עוד עובדים ולהעביר אותם את ההכשרה שמשרד החינוך מבקש מאנשי צוות, שכבר מיומנים לכל המערכות ולמערכת שהזכיר אותה ג'לאל, המערכות התקשוביות והפעלת התכניות והקשר עם השטח.

סאבר יוספין: עוד נקודה אחת, אני חולק על גור לעניין הקיזוז, אני משתף אתכם מהשטח, אני הייתי באחת הרשויות שנפל בחלקה הוראת קיזוז שזה טכני, זה לא מעיד על אי ביצוע פעילות, מר גור ומר ג'לאל ומר - - - ביקרו ברשות שפרעם והם שותפים לנו ואנחנו אחת מהרשויות שהחליטה ללכת עד הסוף.

סאבר יוספין: זה היה טכני, החשבוניות שהוצגו בפני ועדת הכספים וועדת הבקרה מספר פעמים, אותם מסמכים שביקשו שוב ושובו שלחנו אותם שוב ושוב והם נמצאים אצלהם, מדובר על משהו טכני של קבלות וחשבוניות, זה לא על אי ביצוע תקציב, אנחנו חולקים על הגישה ועל הגישה העליונית בכל הקטע של הבקרה ומה עוד שבבקרה שמבקשים בתשע"ט, הייתה חברת בקרה שבדקה בשטח את הפעילות, בתשע"ז, בשנה הראשונה שיצאו לביקורת לא הייתה בקרה והיה קול קורא באיחור.

סאבר יוספין: בתשע"ט עכשיו מבקשים, יש חברת בקרה שבדקה את השטח ובדקה את הפעילות.

סאבר יוספין: נקודה אחרונה שאני רוצה לציין, את התקציב אנחנו מקבלים ברשויות בהסתמך על דו"ח ביצוע שחתום על ידי מנהל הנוער, מורשה חתימה בתוך הרשויות, עובר אישור של המפקח הרשותי שהוא עובד של משרד החינוך, עובר אישור של מנהל המינהל, עובר כל מיני גופים שבודקים חשבונית-חשבונית, סעיף-סעיף, פסיק-פסיק מה נעשה בכסף הזה, איפה היה, זה תלוי רשימות שמיות של תלמידים, זה תלוי בנוכחות של תלמידים ושל עשיה ובדיקה בשטח.

סאבר יוספין: ואנחנו עובדים בשטח, אני מנהל תחום חינוך בלתי פורמלי ואני רואה מה קורה בתכניות אחרות מאותו בית יוצר של משרד החינוך כמו ניצנים, כמו חוג לכל ילד, כמו כל תכניות אחרות שמשרד החינוך מבקש, ואנחנו ה- - - שרוצים, זה עוזר לי בתור מנהל מחלקה שיישאר ככה בתת מודע של ראש הרשות ושל מקבלי ההחלטות ברשות שזו תכנית מבוקרת, שאני מנצל את זה לטובת הילדים, וזה מה שקורה בשטח.

סאבר יוספין: אבל לבוא ולבקש דברים שאי אפשר להגיש אותם במסמך שנשלח על ידי משרד רואה חשבון שלא רואה פעילות פדגוגית ולא פעילות חינוכית, הוא רואה רק מספרים ורק ניירת וגם במסמכים שהוא מבקש אני בספק אם הוא עובר על כל החומר ורואה אותם, ושולח לך הוראת קיזוז ותלך אתה כרשות להילחם ולהוכיח את חפותך, ואנחנו בשפרעם הלכנו להליך משפטי.

סאבר יוספין: תובעים אותם, זה כסף שמגיע לנו.

סאבר יוספין: זה כסף שהוצאנו אותו על ילדים ואנחנו הולכים עד הסוף.

סאבר יוספין: שיבואו בפני בית המשפט המכובד ויגידו למה קיזזתם לנו את הכסף.

סאבר יוספין: נקודה אחרונה, אנחנו מדברים על רשויות, אף אחד לא הזכיר את הסוציו אקונומי - - - כולם מתקשים, רשויות שבקושי מסיימות את החודש, לבוא ולקזז 200 ו-300 ו-500 ולגזול את הכסף, אני לא מדבר על מימון ביניים שזו תכנית שהיא ממומנת כל השנה - - - בסוף השנה על סמך דו"ח הביצוע הם מעבירים את הכסף ואחרי שמעבירים את הכסף אנחנו מעבירים גם לרשויות ולספקים.

סאבר יוספין: אז הרשויות גם ככה עם למ"ס ועם סוציו אקונומי נמוך מממנים את התכנית למשל כל השנה, מקבלים אותה בסופו של דבר ואחרי זה באה חברת ביקורת ונותנת הוראה לקיזוז.

סאבר יוספין: אני מקווה באמת שזה לא שבוע ושבועיים, אנחנו כבר ממש מקווים שהקול קורא יתפרסם, אלה אנשים שעובדים, ילדים שמחכים לתכנית, אדרבה, אנחנו בתקופת קורונה וזה נוער וילדים שאין להם מישהו שייתן להם התייחסות אינטנסיבית חינוכית לצרכים שלהם, איך מתמודדים עם התקופה הקשה הזאת.

יוסף ג'בארין: דברים מאוד חשובים.

יוסף ג'בארין: לעניין הביקורת השמעתי גם את דעתי ותהיה ישיבה בעוד שבועיים-שלושה ואני מקווה שהדרישות מוצאות אוזן קשבת ואחראית במשרד החינוך והאוצר, ולגבי הקיזוז, חשובה לי כמובן ההצהרה שהייתה שבכל מקרה הסכומים הללו נשארים כדי לשרת את הפרויקטים ואת אותה תכלית, אבל אני חושב שהביקורת שנשמעה לעניין הביקורת שהייתה היא מובנת.

יוסף ג'בארין: לגבי לוח הזמנים יחד איתכם אנחנו נלווה את הסוגיה הזאת עם החינוך והאוצר ונוודא באמת שזה יהיה בלוח הזמנים הכי מהיר שאפשר.

יוסף ג'בארין: מה שאמרת שבשנה קודמת הקול הקורא פורסם כבר במאי, זאת אומרת שאנחנו כבר באיחור רב השנה, מה שיכול לסכן חלק מהפרויקטים כאן.

יוסף ג'בארין: תודה רבה סאבר.

עלי בולבול: אני שמח על הבשורה שהתקציב אושר לתכנית החינוך הבלתי פורמלי.

עלי בולבול: אני גם מצטרף לח"כ ח'טיב וח"כ טאהא שפשוט צריך לשנות את השם מתכנית חינוך בלתי פורמלי לתכנית חינוך משלים ואפילו צריך למסד את זה במסגרת החינוך הפורמלי כי זה ממש הנשמה של הילדים להמשכיות החינוך בנוסף לחינוך הפורמלי.

עלי בולבול: אין לי ספק שהתכנית הזאת היא מאוד נחוצה, מאוד זקוקה לה החברה הערבית, לאור המצב הקיים מבחינת התפשטות נגיף הקורונה וגם לאור המצב הקיים בכפרים ובערים הערביות עם הפשע שמתפשט וקורה יום-יום ושבוע-שבוע.

עלי בולבול: אין לי ספק גם שמנהלי המדורים של הנוער עושים עבודה מאוד אדירה למען הילדים האלה וזה נחוץ להם למסגר אותם במסגרות האלה ולהטמיע בהם ערכים והדרכה נכונה וטיפוח כשרונות כי זה מהווה את החסם המרכזי כדי למנוע את הידרדרות הילדים האלה לדברים חמורים יותר כמו סמים ופשע וכל הדברים האלה.

עלי בולבול: ה-60 מיליון שדיברו עליהם שנגנזו, כאילו זה בגלל הקורונה, אבל אם ניזכר ונחזור לשנת 2017 גם שם נגנזו 60 מיליון שקל ושם היה הנימוק על ידי חברנו עבדאללה חטיב של חוסר תכנית אב, התקציב אושר לפני שהייתה תכנית, חוסר תשתיות במגזר הערבי בערים וברשויות המקומיות.

עלי בולבול: אני אומר היום אין עיר, אין כפר ערבי שאין בו מתנ"ס, שאין בו נוער העובד, שאין בו מועדון צעירים ומחלקות נוער ברשויות.

עלי בולבול: אני חושב שמאז 2017 עד היום לא רואים שום תוספת תקציבית למימון החינוך המשלים, החינוך הבלתי פורמלי בינתיים, בהתאם לסדר גודל הילודה ומספר התלמידים שהתווספו משנת 2017 עד שנת 2020.

עלי בולבול: לכן צריך פשוט לבקש תוספת ולראות בזה כזכות ולא נדבות למגזר הערבי.

עלי בולבול: המגזר הערבי מאוד רציני מאוד נחוץ לו הדברים האלה, ובנוסף לתקציבים גם צריך לדאוג לבניינים כי אתה תמצא בנוער העובד או במתנ"ס או בכל מקום אחר בסך הכל איזה שהוא מרחב קטן שאפשר להכיל בו 20, 25 ילדים וככה אורגינל מוקצה למדריך לא מעבר ל-25 תלמיד או נער או נערה ולכן צריך פשוט לרשויות גם ללחוץ לקבל תקציבים יותר ולהקים את הבניינים האלה, צריך להכפיל.

עלי בולבול: בינתיים כל המערך הזה מקבל כמעט 30% מהתלמידים והנערים והנערות שנמצאים במגזר הערבי.

עלי בולבול: פשוט צריך להכפיל עוד כוח אדם ועוד הכשרת כוח אדם על מנת שהעניינים יתאימו מאוד לגבי התקציבים ולגבי בניינים ולגבי פעילויות שנמצאים בשטח.

עלי בולבול: זה מנגנון מאוד חשוב כיוון שזה ממש מעביר את הילד מהקופסה שנקראת בית ספר למרחב יותר שמתחיל הילד הזה להביע את הדעות שלו יותר, להרגיש את הסביבה שלו יותר, להרגיש אויר - - - מעבר לזה גם באופן ארצי ושם גם מגלים כל מיני כשרונות ויכולים למיין וזה ממש אפשר לסמוך על המדריכים המוכשרים ששם אפשר למיין כל אחד ואחד במסגרת הפעילות, באמצעות הפעילות שהם עושים לאן נטיית כל אחד מבחינת כשרון ואפשר גם לטפח אותם.

עלי בולבול: כולי תקווה שהאחראים על מדורי הנוער והצעירים ברשויות במידה וכל תקלה שנוצרת בעניין התקציבים או בחוסר כלים ומשאבים על מנת לבצע את הפעילות שלהם, אנחנו נשמח גם להשתתף ולשתף פעולה יחד על מנת שגם אנחנו נפנה בתורנו כמנהיגות הורים ארצית על מנת לעזור לכם לקדם את העניינים וליישם את כל הפעילות הזאת בשטח בהצלחה בהתאם לכל הנתונים שאתם מציגים עם כל התקציבים שכבוד חברי הכנסת במשותפת עושים עבודת נמלים ועשייה אדירה על מנת להשיג את התקציבים האלה ולהעביר אותם לרשויות.

עלי בולבול: עוד פעם, ה-60 מיליון זה היה בשנת 2017 נגנזו ועוד פעם נגנז מסיבת הקורונה עוד 60 מיליון שקל.

עלי בולבול: כל הכספים האלה שנשארו בעיריות, אני מבקש אדוני היו"ר, לפחות שתפעלו על מנת להסב, אם כבר לא יכולים להשקיע את זה בפעילות החינוכית בלתי פורמלית בקרב הנערים והנערות והילדים, להסב את הכספים האלה לכיוונים אחרים שהם ממש לטובת הילדים בכל מיני פעילויות אם זה בבתי הספר ובמועדונים - - -

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: אנחנו חותרים לסיום.

יוסף ג'בארין: היה לנו דיון חשוב ובאמת נגענו בסוגיות העיקריות אז בהחלט אפשר לסכם ואני אתחיל ואומר קודם כל שהוועדה מברכת על חידוש התכנית והקריאה שלנו הן למשרד החינוך והן למשרד האוצר לאפשר פרסום הקול קורא בימים הקרובים בהתחשב בעיכוב של כמה חודשים, זאת כדי להבטיח חזרה תקינה של פעילויות תכנית אתגרים בהקדם האפשרי.

יוסף ג'בארין: אפשר רק לשמוח על כך שכ-25%-30% מהתלמידים הערבים בשכבת הגיל של בין ד'-י"ב זוכה להשתתף בתוך התכניות אבל הוועדה בהחלט קוראת להרחיב את תכנית אתגרים כדי להקיף שיעור גדול יותר של תלמידים וילדים ערבים, כמובן שזה יהיה אפשרי על ידי הגדלת התקציבים והמשאבים של התכנית.

יוסף ג'בארין: יש התייחסות אפילו לשם של החינוך הבלתי פורמלי, שם שיכול ללמד אולי על חינוך שהוא פריבילגי, אני גם מסכים שהשם הזה מטעה ומדובר כאן בחלק אינטגרלי מהחינוך והחינוך המשלים.

יוסף ג'בארין: הוועדה מברכת גם על ההישגים של התכנית שמצליחה להוכיח את עצמה כמובילת שינוי בקרב התלמידים, שינוי בתרבות הפנאי של התלמידים בחברה הערבית.

יוסף ג'בארין: הדבר נחוץ ביותר דווקא כי אנחנו עדים להתגברות תופעת האלימות והנוער בסיכון ואין לנו ספק שתכנית אתגרים היא תכנית חיונית להתמודדות גם עם התופעות הללו.

יוסף ג'בארין: הוועדה קובעת לפי מה שהיא שמעה מהשטח ומנציגי הרשויות המקומיות שהביקורת החשבונאית שמתנהלת על התכנית יש בה משום ניסיון להערים קשיים על קבלת השירות, היא גורמת להקטנת התקציב לרשויות ולכן הוועדה קוראת להסתפק בביקורת השגרתית שבכל מקרה קיימת, של המשרדים על התנהלות הרשויות המקומיות ולכן קוראת לא להוסיף עד קשיים על הפעלת התכנית והניהול שלה.

יוסף ג'בארין: הוועדה גם קוראת לאמץ את הדרישה של השטח לראות בתקציב כתקציב קבוע בכל שנה שלא יהיה צורך עוד פעם כמו בשנה הזו למקד מאמצים כדי שהתכנית תימשך, פשוט זה עיכוב רב, זה גם פוגע בהתנהלות התקינה של התכניות.

יוסף ג'בארין: לכן אנחנו מקווים שאחרי השנה הזו יהיה אפשר למצוא מנגנון שיבטיח חידוש התכנית באופן אוטומטי בלי המאמצים שמושקעים כל שנה לקראת השנה החדשה.

יוסף ג'בארין: הוועדה קוראת לשלב את ראשי הרשויות המקומיות הערביות, את מנהלי מחלקות הנוער בצורת ניצול התקצוב ובסדר העדיפויות כדי להבטיח ניצול מיטבי של התקציבים.

יוסף ג'בארין: הוועדה רושמת את הצהרת אנשי משרד החינוך והאוצר שתקציבים שמקוזזים או תקציבים שיוותרו, ינוצלו במסגרת אותן תכניות ויחזרו בעצם לרשויות המקומיות הערביות כדי לקדם את מטרת התכנית.

יוסף ג'בארין: הוועדה מבקשת ממשרד החינוך וממשרד האוצר לקבל את פירוט הסעיפים התקציביים של תכנית אתגרים, אותם 70 מיליון וגם אותם 60 מיליון שהבנו שבעצם עדיין התמונה לא ברורה מבחינת ההשקעה בסכומים הללו והניצול שלהם.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להודות לכל המשתתפים, נציגי מחלקות הנוער, נציגי הרשויות המקומיות הערביות וכל משרדי הממשלה.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להודות לחבריי חברי הכנסת.

יוסף ג'בארין: אנחנו נמשיך לעקוב, ואני באופן אישי אלווה את סוגיית הפרסום של הקול הקורא כדי להבטיח שבאמת זה יקרה הכי מוקדם שאפשר, בהתחשב גם באיחור הרב שקיים.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לכולכם ובהצלחה והמשך עבודה פורייה לכולם.

יוסף ג'בארין: אני נועל את הישיבה.