הוועדה המיוחדת לזכויות הילד, כנסת 23, פרוטוקול מספר 31, 2020-09-22 09:00

יוסף ג'בארין: בוקר טוב לכולם, צבאח אל-ח'יר.

יוסף ג'בארין: אני שמח לפתוח את ישיבת הוועדה לזכויות הילד בנושא: עתידה של תוכנית חוג לכל ילד.

יוסף ג'בארין: היום יום שלישי, 22 בספטמבר.

יוסף ג'בארין: חברים, אנחנו שוב ושוב נחשפים לתוכניות שלא נפתחו עד היום עם פתיחת שנת הלימודים, ושוב ושוב הנפגעים העיקריים הם ילדים מקבוצות מוחלשות, מיישובים במעמד סוציואקונומי מוחלש, ילדים אשר מאבדים מסגרות חשובות בגלל היעדר תקציבים או טיעונים להיעדר תקציבים.

יוסף ג'בארין: אחת התוכניות היא התוכנית החשובה של חוג לכל ילד, ואני חושב שזה מקומם ובלתי מתקבל שתוכנית כה חשובה לילדים ובני נוער, בעיקר ביישובים המוחלשים – לא מתקבל על הדעת שתוכניות כאלה לא ימשיכו.

יוסף ג'בארין: התוכנית סיפקה חוגי העשרה בפריפריה לילדים חרדים, לילדים ערבים, יוצאי אתיופיה, בעיקר באזור הצפון.

יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על סבסוד מלא של המדינה לחוגים ששירתו כ-55,000 ילדים בשנה האחרונה.

יוסף ג'בארין: תוכנית שכללה כ-2,200 מדריכים, שאגב, בינתיים לא חזרו לעבודה.

יוסף ג'בארין: אני מניח שחלקם פוטרו או שבסכנת פיטורים.

יוסף ג'בארין: המחסור התקציבי, שזו העלות של התוכנית, הוא 60 מיליון שקל.

יוסף ג'בארין: האמת היא, כאשר אושר תקציב המשכי, לרבות במשרד החינוך, אין סיבה שהסכום הזה לא יימצא במסגרת אותו תקציב המשכי.

יוסף ג'בארין: לכן כבר בפתח הדיון אני פונה למשרדי האוצר והחינוך וקורא להם למצוא פתרון.

יוסף ג'בארין: רווחתם של עשרות אלפי ילדים, במיוחד בתקופה הקשה הזו של משבר חברתי וכלכלי עומדת על הפרק.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שבתוך שבועיים הסגר ייגמר ונהיה אחרי תקופת החגים, ולכן אין ספק שצריך למצוא פתרון שיאפשר הימשכותה של אותה תוכנית חשובה.

יוסף ג'בארין: קשה לי להאמין שאי אפשר למצוא כ-60 מיליון כדי להמשיך את התוכנית, כי אחרת יש סכנה שנזרוק ילדים ומדריכים החוצה ממערכת ותוכנית כל כך חשובה.

יוסף ג'בארין: אני מודה לחברי הכנסת שנמצאים כאן.

יוסף ג'בארין: אולי נפתח עם דברים שלכם.

יוסף ג'בארין: גם חבר הכנסת משה ארבל ב"זום", אז כשהוא יבקש, נוכל לאפשר לו.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להתחיל עם חבר הכנסת שהגיע תחילה לדיון.

יוסף ג'בארין: מה שתחליטו.

יבגני סובה: אני אחר כך.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: תודות והערכה ליו"ר הוועדה על היוזמה לדיון חשוב זה.

אימאן ח'טיב יאסין: כמנהלת מתנ"ס שיודעת מקרוב, ומכירה את התוכנית, וציפתה בשלב מסוים שהתוכנית הזאת תתרחב ותגיע לכל הילדים המוחלשים – כי התוכנית בהתחלה הייתה רק לילדים בפריפריה החברתית והגאוגרפית של הארץ, בצפון.

יוסף ג'בארין: כן, בעיקר באשכולות 5-1.

אימאן ח'טיב יאסין: 3-1 אפילו, לא 5-1.

אימאן ח'טיב יאסין: אחר כך היא הורחבה גם למגזר החרדי.

אימאן ח'טיב יאסין: הייתה ציפייה שזה יגיע לכלל הילדים במדינת ישראל שידם אינה משגת לקבל את השירות הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: התוכנית הזו היא מתן אפשרות - - -

יוסף ג'בארין: חברת הכנסת, תבהירי, כי לא כולם יודעים.

יוסף ג'בארין: את ניהלת את - - -

אימאן ח'טיב יאסין: נכון.

אימאן ח'טיב יאסין: התוכנית הזאת היא מתן אפשרות לכול ילד בגיל מסוים - - -

יוסף ג'בארין: ואת היית אחראית עליה במסגרת המתנ"ס ביפיע, נכון?

אימאן ח'טיב יאסין: זה הגיע ליפיע אחרי שיצאתי, אבל אני מכירה את התוכנית כעובדת החברה למתנ"סים.

אימאן ח'טיב יאסין: התוכנית מאפשרת לילדים לצרוך תוכניות העשרה או למידה.

אימאן ח'טיב יאסין: לכל ילד מגיע לפחות חוג אחד.

אימאן ח'טיב יאסין: כולנו יודעים ומכירים את חוסר היכולת של ילדים שנמצאים בפריפריה החברתית, וגם לרוב הגיאוגרפית, לצרוך חוגים ולשלם עבור החוגים.

אימאן ח'טיב יאסין: לגבי החוגים של המתנ"סים, יש החלטה של מדיניות מקומית, או שהם מתנהלים במשק סגור, זאת אומרת שהחוג חייב לכסות את עצמו.

אימאן ח'טיב יאסין: מאיפה?

אימאן ח'טיב יאסין: בעיקר מההשתתפות של הילדים, או שיש מימון לאותו חוג.

אימאן ח'טיב יאסין: שנים רבות חיכינו לדבר הזה, כי הילדים – במיוחד הילדים הערבים, הילדים האתיופים, הילדים החרדים – אינם יכולים לשלם עבור החוגים האלו.

אימאן ח'טיב יאסין: פתאום, אחרי מאבק כזה גדול התוכנית הזאת נמצאת, ואחרי משבר הקורונה הראשון כל התוכניות הופסקו.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חייבת להגיד מילה גם על החברה למתנ"סים.

אימאן ח'טיב יאסין: החברה למתנ"סים, שהיא הגוף הבלתי פורמלי שנותן את השירות הבלתי פורמלי בכל הארץ, ועכשיו החברה למתנ"סים נמצאת במקום מאוד מאוד קשה.

אימאן ח'טיב יאסין: זה לא העניין של החברה למתנ"סים, אלא השירות שהחברה למתנ"סים נותנת לאנשים, במיוחד לילדים.

אימאן ח'טיב יאסין: זה לא צודק ולא הוגן – מי שיש לו יכולת כספית יכול לצרוך שירות, ומי שאין לו אז שלא יקבל.

אימאן ח'טיב יאסין: זו המהות של אותה תוכנית.

אימאן ח'טיב יאסין: התוכנית הזאת עוזרת לילדים גם מבחינה לימודית, גם מבחינה רגשית, גם מבחינת למצוא משהו לנשמה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שצריך להילחם על התוכנית הזו בדיוק כמו התוכנית של היל"ה, בדיוק כמו כל תוכנית אחרת שיש לה גיבוי ממשרד החינוך.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מצפה מהוועדה שיהיה מאבק על הנושא הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: לא יכול להיות ש-55,000 תלמידים, ילדים – זה לא 1,000, לא 10,000.

אימאן ח'טיב יאסין: ועוד יש צורך רב יותר מזה בהרבה, אבל לפחות שנשמור על הקיים.

אימאן ח'טיב יאסין: במקום להרחיב ולתת מענה לכולם, אנחנו סוגרים על כולם.

יוסף ג'בארין: תודה רבה, חברת הכנסת יאסין ח'טיב.

יוסף ג'בארין: ברשותך, חבר הכנסת יבגני, חבר הכנסת ארבל אתנו ב"זום" והוא רצה לדבר בהתחלה כי יש דיון אחר.

אוסאמה סעדי: רפואה שלמה, משה.

משה ארבל: תודה.

משה ארבל: תודה רבה.

יבגני סובה: תעדכן על מצבך, משה.

משה ארבל: שלום לכולם, בוקר טוב.

יוסף ג'בארין: איחולי החלמה כמובן.

יוסף ג'בארין: החלמה מהירה.

משה ארבל: תודה רבה.

משה ארבל: אני מרגיש טוב בסך הכול.

משה ארבל: מקפיד על הנחיות משרד הבריאות.

משה ארבל: אוסאמה, אני הבנתי שאתה מודאג, אז אני לא התפללתי בבית הכנסת בראש השנה, התפללתי מהבית.

משה ארבל: אני רוצה בהזדמנות הזו לברך אותך, אדוני היושב-ראש, על הדיון המאוד חשוב הזה.

משה ארבל: פניתי אליך עוד לפני התוכניות של הקורונה על מנת לקיים אותו.

יוסף ג'בארין: אכן כן.

משה ארבל: אנחנו במדינת ישראל נמצאים בסיטואציה שגודל המדינה הוא כגודל מחוז בקליפורניה.

משה ארבל: המציאות הזו שבה יש ילדים שמוגדרים כפריפריה ואז אין להם כלים ואין להם חוגים ואין להם את היכולות הבסיסיות להצליח, היא מציאות לא נסבלת, לא נסלחת.

משה ארבל: אנחנו לא יכולים לאפשר לדבר כזה להיות במדינת ישראל, שהיא בסך הכול שכונה קטנטנה.

משה ארבל: אנחנו חייבים לעשות הכול, לרבות הדיון הזה.

משה ארבל: ואני קורא לך, חבר הכנסת אוסאמה סעדי – הבנתי שאתה קשור איכשהו לחבר ועדת הכספים, אתה מכיר אותו, חבר הכנסת טיבי.

משה ארבל: אנחנו צריכים בכוחות משותפים, אין כאן ימין ושמאל, אין קואליציה ואופוזיציה, אין דתיים וחילוניים, מדובר בילדי מדינת ישראל, ילדים שצריכים לקבל נקודת זינוק ונקודת פתיחה שווה.

משה ארבל: החובה הזו לשוויון היא ערך שאסור לנו לדבר עליו במונחים של קואליציה ואופוזיציה.

משה ארבל: ילד מחורה וילד מקריית שמונה וילד מביתר עילית, הוא ילד.

משה ארבל: החובה של הרשויות, כמו החברה למתנ"סים – למרות שזה מוסד ללא כוונת רווח, אסור שהמוסדות האלה ירוויחו בלי כוונה.

משה ארבל: המוסדות האלה צריכים להבין שכל מגמתם, כל תפקידם הוא לצמצם פערים בחברה ולהביא הזדמנות שווה לכל ילד וילדה מכל מקום, מכל עיר.

משה ארבל: לא יכול מצב שהורים שיש להם יכולת יממנו את אותן פעילויות, והורים שאין להם יכולת יגידו לילדים שלהם תישארו בבית או תשוטטו ברחובות.

משה ארבל: השיטוט הזה עולה לנו אחר כך ביוקר.

משה ארבל: נכון לנו כלכלית להשקיע את ההשקעה הזו כי התוצאות והפירות שלה אחר כך היא תשואה אדירה לאין ערוך.

משה ארבל: אני מאוד מודה לך.

משה ארבל: אני מתנצל על הקיצור של ההופעה שלי בוועדה, כי אני רץ לוועדת הפנים.

משה ארבל: לא בגלל שזה פחות חשוב, בגלל שזה הכי חשוב, ביקשתי לעלות כאן קודם כל על הבוקר, ולהודות לך, אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת ג'בארין, על הדיון החשוב הזה.

משה ארבל: חזק ואמץ.

משה ארבל: אני במאבק הזה אתכם יחד יד ביד.

יוסף ג'בארין: תודה רבה, חבר הכנסת ארבל.

יוסף ג'בארין: קודם כל, רפואה מהירה ושלמה.

יוסף ג'בארין: אנחנו נמשיך לעקוב יחד אחר הנושא, וחשוב מאוד להבטיח את התקציבים הללו.

יוסף ג'בארין: כפי שאמרת, אלה הילדים של כולנו.

יוסף ג'בארין: תודה לך.

יוסף ג'בארין: חבר הכנסת יבגני סובה.

יבגני סובה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יבגני סובה: אני גם מצטרף לאיחולים לחבר הכנסת ארבל, ידידי, אנחנו גרים באותה עיר, בפתח תקווה.

יבגני סובה: אני רוצה לתת לך עצה בעניין התוכנית הזאת.

יבגני סובה: כמובן שאני מצטרף לכל הדברים שנאמרו פה.

יבגני סובה: אני חושב שכל שקל שאנחנו כמדינה משקיעים בילדים זה שקל שחוזר אחר כך בגדול.

יבגני סובה: אם יש אפשרות לתת חוג לילד, אם זה באוכלוסיות מוחלשות, אם זה באזורים של פריפריה – אני לא אוהב להשתמש במושג פריפריה כי אתה מבדיל.

יבגני סובה: אבל מה לעשות, יש אוכלוסיות שמבחינה סוציואקונומית ואזורים מבחינה סוציואקונומית שהם מוחלשים מאשר האזורים החזקים.

יבגני סובה: אני רוצה לתת לך עצה, מה שאמרתי.

יבגני סובה: בזמנו אנחנו בוועדת החינוך דנו בנושא של השבת כספים עבור נסיעות לפולין.

יבגני סובה: העלינו את הנושא הזה, אני לא יודע אם אתה יודע, כשמשרד החינוך רצה להתנער מאחריות.

יבגני סובה: הוא לא רצה לטפל בנושא של השבת כספים עבור נסיעות לפולין.

יבגני סובה: ואני לא רוצה לנקוב בשמות של הפקידים ולהגיד כזה או אחר, מה שהם עשו, אמרו: אתם סיכמתם עם החברות הפרטיות, אתם צריכים לפנות לחברות הפרטיות, למרות שמשרד החינוך ביטל את הנסיעות.

יבגני סובה: שר החינוך הקודם, רפי פרץ, ביטל את הנסיעות כבר ב-25 בפברואר, ואנחנו בוועדת החינוך התעקשנו לא רק שמשרד החינוך יהיה אחראי על הסוגיה הזאת ויטפל בזה, גם התעקשנו שאם לא יושבו הכספים, אנחנו כל יום נדרוש חקירות, נדרוש בדיקות ונדרוש ועדות ממלכתיות בשביל לבדוק את כל העניין התקציבי של מינהלת פולין.

יבגני סובה: אני יודע שהסיפור הזה נגמר כי בסופו של דבר כן נמצא פתרון והכספים האלה חזרו.

יבגני סובה: לא יתכן שבמשרד החינוך, שיש הרבה כספים שם, והרבה מחלקות, והרבה אגפים, יתעסקו באוכלוסיות הכי מוחלשות שיכולות להיות.

יבגני סובה: לכן אני מבקש ממך, אדוני היושב-ראש, שלא רק שתצטרך להזמין את כל הנציגים של משרד בחינוך, כולל השר, כולל סגן השר, ותבקש מהם גם שייתנו לך פירוט על כל התוכניות האלה.

יבגני סובה: כמו שאימאן, אמרה כשמקצצים בתוכנית היל"ה, שזו תוכנית סופר חשובה, ואחר כך פתאום מוצאים מקור תקציבי ואחרי הרעש שעושים בכניסה לכנסת פתאום מוצאים פתרון.

יבגני סובה: אז אני אבקש ממך שאם אתה רואה שמשרד החינוך מתעלם מהוועדה, בוא נזמין לפה את שר החינוך, את כל מי שאחראי על זה, ונבקש מהם לפרט על כל שקל שהם חוסכים, ולמה הם חוסכים על התוכנית החשובה הזאת.

יבגני סובה: אני בגישה שלכל ילד מגיע חוג על פי התוכנית הזאת.

יבגני סובה: אני זוכר את עצמי כסטודנט, עשיתי שח"ק, שירות חברתי קהילתי, בשביל לקבל סיוע בשכר לימוד.

יבגני סובה: זו תוכנית מצוינת.

יבגני סובה: אני עבדתי עם ילדים שהם בדרך כלל ממשפחות חד הוריות.

יבגני סובה: ילדים שאחרי שעה 14:00-13:00 בצוהריים פשוט לבד בבית, כי האימא עובדת עד שעות מאוחרות.

יבגני סובה: בשנים שהייתי סטודנט, גם לא היו מחשבים לכל ילד.

יבגני סובה: היום ילדים יושבים עם הטאבלטים, יושבים עם המחשבים, פעם לא היה כזה דבר.

יבגני סובה: אני חושב שזו תוכנית חשובה מאוד, ואני אתך בכל המאמצים להתעקש לשמור על התוכנית ופשוט לדרוש ממשרד החינוך למצוא מקור תקציבי ולא לסגור את התוכנית הזאת.

יבגני סובה: זה הכול.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: אנחנו ביחד במאבק הזה.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לקוות שעוד היום נשמע מנציגי האוצר והחינוך בשורות חיוביות.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שעוד היום נוכל להתקדם בעניין הזה.

יוסף ג'בארין: חבר הכנסת ווליד טאהא.

וליד טאהא: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

וליד טאהא: תודה על הדיון החשוב הזה.

וליד טאהא: אני יודע שאנחנו נמצאים בתקופה לא שגרתית, לא קונבנציונלית.

וליד טאהא: בכל זאת, אנחנו עדים לתופעה מאוד מאוד מדאיגה של פגיעה דווקא באוכלוסיות החלשות ביותר מבין התלמידים והילדים במדינה.

וליד טאהא: אם אנחנו נשים את כל התוכניות שפגעו בהן ואחר כך התחרטו וחזרו בהם על הרצף, אנחנו נמצא שכולן קשורות לתלמידים שבמצב סיכון, או נמנים על אוכלוסיות חלשות.

וליד טאהא: זה דבר מדאיג מאוד.

וליד טאהא: אנחנו יודעים שאנחנו בתקופה לא שגרתית.

וליד טאהא: התמונה היא לא רק על מדינת ישראל, היא נמצאת בכל העולם, אבל כשבאים לקצץ או לחסוך בכסף, לא צריך לבחור את האנשים החלשים ביותר, את התלמידים החלשים ביותר, את האוכלוסיות החלשות ביותר, כדי לחפש לחסוך כסף על חשבונם.

וליד טאהא: זאת תופעה מדאיגה, זאת תופעה של ראייה מלמעלה את האנשים בצורה מדאיגה מאוד.

וליד טאהא: מה זאת אומרת שבכל פעם במקרה – אבל במקרה – הפגיעה היא פגיעה באוכלוסייה חלשה, היא פגיעה בילדים שנמנים על אוכלוסייה חלשה?

וליד טאהא: ומה שיותר מדאיג, כשדיברו על היל"ה – היל"ה ממומנת באמצעות תקציבים תוספתיים, לא תקציב מובנה מראש עבור התוכנית.

וליד טאהא: בכל פעם צריך לחדש לה מחדש ולאשר לה מחדש, על כן הפגיעה בה זמינה תמיד.

וליד טאהא: זה אותו נושא, כשבאים לחפש לחסוך כסף, או לא להעביר כסף, בין אם לחברה למתנ"סים, או בין אם לגורמים אחרים, מחפשים את התלמידים החלשים ביותר, את הילדים החלשים ביותר, ודווקא בהם מחליטים לפגוע.

וליד טאהא: מגמה מאוד מדאיגה שאנחנו צריכים לדפוק על כל שולחן כדי לשנות את אופן החשיבה של מי שצריך להחליט בעניינים האלה.

וליד טאהא: תודה רבה, היושב-ראש.

אימאן ח'טיב יאסין: זה בדיוק הנושא, כבודו, שהם חושבים שלילדים מוחלשים אין קול, ואז הם יכולים לעשות כרצונם ובלי שישמיעו ושמישהו יתנגד לזה.

אימאן ח'טיב יאסין: ולכן החשיבות שלנו במקום הזה להרים את הדגל הזה ולהתעקש עליו.

יוסף ג'בארין: בהחלט, ולייצג את האינטרס הציבורי המאוד חשוב הזה.

יוסף ג'בארין: חבר הכנסת סעדי.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב לכולם.

אוסאמה סעדי: צבאח אל-ח'יר.

אוסאמה סעדי: אני לא רוצה לחזור על דברים שאמרו חבריי וכבוד יושב-ראש הוועדה, שמדובר בדיון חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: דווקא בזמנים קשים שאנחנו חיים בהם מאז התפשטות נגיף הקורונה, הממשלה והאוצר מקצצים בתקציבים הכי חיוניים.

אוסאמה סעדי: ראינו את התוכניות שעמדו להיסגר, ואחרי מאבק, החזירו את התוכניות האלה.

אוסאמה סעדי: שמעתי יותר מפעם אחת שהממשלה הזאת מבינה רק את שפת הכוח, לצערנו, שביתות.

אוסאמה סעדי: אני מציע לכולנו שאנחנו נעלה את העניין הזה כהסתייגות לתוכנית הממשלתית שמגיעה היום למליאה, ובהמשך לוועדת הכספים, שאנחנו נכניס את העניין הזה של החזרת התוכנית הזו, חוג לכל ילד, כהסתייגות לא רק שלנו כמשותפת, אלא של כל הסיעות.

יוסף ג'בארין: נוכל להחתים את כל חברי הכנסת שהקיצוץ ב-10% מהתקציב ילך לתוכנית הזו.

אוסאמה סעדי: נכון.

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: זה מה שאמרתי, והיום אני מעלה את זה גם בנאום שלי בעניין הזה.

אוסאמה סעדי: העניין הזה של הקיצוץ – אמרתי שאם הקיצוץ הולך למטרות שהן תוכניות לילדים, עמותות שהן במצוקה, אז אנחנו מוכנים לתרום לא רק 10%, אלא יותר.

אוסאמה סעדי: אבל הבעיה היא שמקצצים פה ואנחנו לא יודעים לאן כל התקציבים האלה הולכים.

וליד טאהא: לעשירים.

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: נקודה אחרונה.

אוסאמה סעדי: אני רוצה לקשור את זה לפשיעה ולאלימות הגואה בחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: לצערנו, אתמול היה עוד קורבן.

אוסאמה סעדי: עברנו כבר את ה-70, נדמה לי.

אוסאמה סעדי: עוד קורבן רצח מירכא.

אוסאמה סעדי: כשמדברים על החינוך והתרבות כאמצעי וככלי למאבק בפשיעה ובאלימות בחברה הערבית, חשוב מאוד למצוא מקומות לצעירים למלא את הפנאי שלהם.

אוסאמה סעדי: כאשר אין לך פעילות ספורטיבית, אין לך פעילות במתנ"סים, אין לך חוגים, אז לצערנו, הצעירים שלנו מוצאים מפלט בחיקם של ארגוני הפשיעה.

אוסאמה סעדי: לכן זה מאבק של כל חברי הכנסת, של כל סיעות הבית, להחזיר את התקציבים האלה, וכמה שיותר מהר.

יוסף ג'בארין: תודה רבה, חבר הכנסת סעדי.

יוסף ג'בארין: אני חושב שהקול של חברי הכנסת מאוד ברור כאן, בנוסף לכך שהדרישה כשלעצמה מאוד מוצדקת.

יוסף ג'בארין: לפני שאני עובר לנציגי הממשלה, אני רוצה לשמוע את מר ג'אבר נסר, ראש מחלקת החינוך בעיריית עראבה.

יוסף ג'בארין: הוא היה מראשוני הפונים לוועדה.

יוסף ג'בארין: ג'אבר נסר.

יוסף ג'בארין: לא מוצא?

יוסף ג'בארין: נביה אבו סאלח, ראש מחלקת חינוך בסכנין.

יוסף ג'בארין: לא נמצאים?

יוסף ג'בארין: תיכף נבדוק אתם.

יוסף ג'בארין: החברה למתנ"סים, כפיר מעוז, מנהל המחלקה לנוער ותוכנית חוג לכל ילד.

יוסף ג'בארין: כפיר מעוז.

יוסף ג'בארין: בוקר טוב, כפיר.

יוסף ג'בארין: אנחנו שומעים.

כפיר מעוז: בוקר טוב לכולם.

כפיר מעוז: הייתה לי הזכות בשלוש השנים האחרונות לנהל את תוכנית חוג לכל ילד, שהתחילה בצפון, ואחר כך עבדה גם בחברה החרדית וגם במזרח ירושלים.

כפיר מעוז: חשוב לי כמה נתונים שאולי כדאי לדעת.

כפיר מעוז: כשיצאנו לדרך עם התוכנית, עשינו בדיקה כמה ילדים השתתפו בחוגים לפני התוכנית הזאת.

כפיר מעוז: קיבלנו נתון מדהים שאומר ש-66% מהילדים שנרשמו לתוכנית בשנה הראשונה, ילדים בכיתות ד' ו-ה', לא השתתפו מעולם בחוג קודם לכן.

כפיר מעוז: חשוב לי להגיד, לא ציינתי את זה בהתחלה, החברה למתנ"סים התחילה את התוכנית כזרוע ביצוע עבור משרד החינוך, עבדה בשיתוף פעולה וביחד, יד ביד, עם משרד החינוך לכל אורך הדרך.

כפיר מעוז: זה דבר אחד.

כפיר מעוז: אם אנחנו מדברים על צמצום פערים, אני חושב שהנתון הזה הוא נתון מדהים.

כפיר מעוז: ברגע שהתוכנית הזו נפסקה, אז גם הילדים האלה, שלא קיבלו קודם חוגים, חזרו לא לקבל את החוגים.

כפיר מעוז: וראינו גם המשכיות בתוכנית, בין השנה הראשונה לשנה השנייה – ילד שנרשם בשנה הראשונה, כמעט ב-100% המשיך גם לשנה השנייה.

כפיר מעוז: עוד נתון שהראה לנו כמה תוכנית טובה ומשהו שהוא צורך גדול, ב-15 במרץ התוכנית נעצרה, ברגע שהתחילו ההגבלות והסגר הראשון.

כפיר מעוז: בתחילת יוני החזרנו אותה לפעולה יחד עם משרד החינוך.

כפיר מעוז: קרוב ל-80% מהילדים שהשתתפו בתוכנית בשנה הזאת חזרו לפעולה מיד בסיום הסגר.

כפיר מעוז: אני חושב שבמערכת החינוך הפורמלית לא היו נתונים כאלה.

יוסף ג'בארין: נכון.

כפיר מעוז: יש ילדים שאולי חששו ללכת לבית הספר, אבל לחוגים הם הגיעו.

כפיר מעוז: גם חוג שמתקיים בסיום יום הלימודים בבית הספר – יש ילדים שלא הגיעו בבוקר לקפסולה שלהם בבית הספר, אבל הגיעו לחוג בסיום יום הלימודים, כי זה בהחלט היה צורך גדול.

כפיר מעוז: חשוב להגיד, הילדים השתתפו ב-100 שקל בשנה.

כפיר מעוז: היה סבסוד כמעט מלא.

כפיר מעוז: הילדים באשכולות סוציואקונומיים 5-1, סבסוד כמעט מלא.

כפיר מעוז: אני רק אגיד, בשנה הראשונה היעד שלנו היה 22,000 ילדים.

כפיר מעוז: התחלנו את השנה עם 34,000 ילדים.

כפיר מעוז: בכל שנה שמרנו על המספרים האלה, עמדנו תמיד – זה מראה על הצורך הגדול של ההורים והילדים גם בחברה החרדית, גם במזרח ירושלים, גם בצפון וגם בעוטף עזה.

כפיר מעוז: ילדים שהם ביישובים קטנים, שלא יכלו לקבל ביישוב שלהם חוג, פתאום כן הגיע אליהם החוג ליישוב.

כפיר מעוז: אני חושב שהדבר היותר יפה בכל הסיפור הזה, שכל 66,000 הילדים, או 55,000 הילדים שהשתתפו בתוכנית קיבלו תוכנית חוגית, העשרתית, בסטנדרט אחיד, מדריכים שעוברים השתלמויות פעמיים בשנה, ומקפידים גם על האיכות.

כפיר מעוז: זאת אומרת, זו לא רק תוכנית להמונים, זו גם תוכנית שמביאה איכויות לפריפריה חברתית וגאוגרפית.

כפיר מעוז: אני חושב שאם אנחנו מדברים על צמצום פערים, אז אין יותר צמצום פערים מהעניין הזה.

כפיר מעוז: אנחנו בחברה למתנ"סים חושבים שזה חשוב, וחייבים להילחם על המשך התוכנית הזאת, אחרי שאנחנו ראינו את הילדים בשטח, ראינו מה הם מקבלים, ראינו איזה שינוי זה עושה באוכלוסיות שצריכות את זה.

כפיר מעוז: אנחנו ערוכים בכל רגע ובכל דקה לחזור ולהפעיל את התוכנית, והרבה יותר מנשמח לעשות את זה.

כפיר מעוז: אני אשמח לענות על שאלות, אם יש.

יוסף ג'בארין: כן.

יוסף ג'בארין: אני מבין שאנחנו מדברים על כ-55,000 תלמידים מכיתות ד'-ה' שהשתתפו בתוכנית.

יוסף ג'בארין: מבחינת העלות, זה 100 שקל לשנה, כמובן, עלות סמלית.

יוסף ג'בארין: זה היקף של פעם בשבוע, פעם בחודש?

כפיר מעוז: ילד מקבל חוג פעם בשבוע למשך 60 דקות.

יוסף ג'בארין: למשך 60 דקות.

כפיר מעוז: כן, פעם בשבוע.

יוסף ג'בארין: לאורך כל שנת הלימודים.

כפיר מעוז: נכון.

יוסף ג'בארין: איזה חוגים?

יוסף ג'בארין: פשוט לסבר את האוזן.

כפיר מעוז: זה מחולק לאשכולות של חוגים, מחוגי ספורט, דרך אומנות ומחול, מוזיקה, שפות.

כפיר מעוז: יש כאלה שהחליטו שהם רוצים תגבור לימודי, אז אפשרנו גם תגבור לימודי במתמטיקה ובאנגלית במסגרת של חוג, שהוא יותר חוויתי.

כפיר מעוז: כמובן שהם לא בתוך המסגרת הפורמלית של בית הספר, אלא הכול מחוץ למסגרת הפורמלית.

יוסף ג'בארין: כפיר, אני מבין שאנחנו מדברים על יותר מ-2,000 מדריכים או חונכים.

יוסף ג'בארין: מה קורה אתם בתקופה הזו?

כפיר מעוז: בתקופה הזאת הם לא עובדים.

כפיר מעוז: ברגע שהתוכנית נפסקה, אז העבודה שלהם בתוך התוכנית נפסקה.

כפיר מעוז: אנחנו מדברים על 2,200 מדריכים, ואנחנו מדברים גם על רכזים יישוביים.

כפיר מעוז: התוכנית עבדה ב-170-160 רשויות, ששם היה רכז שהפעיל את התוכנית בכל רשות.

כפיר מעוז: היו שם לפעמים אלפי ילדים, בכל רשות כזאת.

כפיר מעוז: זה ביחד עם מדריכי החוגים שנמצאים כרגע, ויש שם חברות העשרה שנפגעו מהעניין.

כפיר מעוז: יש כאן גם פגיעה בתוך המעגל התעסוקתי, לא רק בילדים.

יוסף ג'בארין: דיברת על 170 יישובים, אני מבין שמרביתם הם מהאשכולות הנמוכים, נכון, 3-1, 4-1?

כפיר מעוז: מרביתם מהאשכולות הנמוכים, ומרביתם בפריפריה הצפונית, במחוז הצפון של משרד החינוך, 93 רשויות הן משם.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: אנחנו תיכף נשמע את נציגי משרד החינוך והאוצר.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לחזור למר ג'אבר נסר, מנהל מחלקת חינוך בעראבה.

יוסף ג'בארין: ג'אבר שומע אותנו?

יוסף ג'בארין: ג'אבר, אתה יכול להפעיל את המצלמה ואת המיקרופון?

יוסף ג'בארין: ג'אבר, אתה שומע אותנו?

יוסף ג'בארין: הוא לא שומע.

יוסף ג'בארין: ג'אבר, המיקרופון סגור אצלך, פתח את המיקרופון.

יוסף ג'בארין: טוב, אנחנו ננסה ליצור קשר.

יוסף ג'בארין: גם אבו סאלח לא נמצא, נכון?

יוסף ג'בארין: אז אולי נפנה כרגע למשרד החינוך.

יוסף ג'בארין: מי מייצג את המשרד וירצה להתייחס לנושא?

יוסף ג'בארין: נתחיל עם דודי מזרחי.

יוסף ג'בארין: בוקר טוב, דודי.

יוסף ג'בארין: מה שלומך?

דודי מזרחי: בוקר טוב, ברוך ה'.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שיהיו לך בשורות טובות.

יוסף ג'בארין: הקשבת לדיון.

יוסף ג'בארין: האמת היא שאני קיבלתי פניות בעיקר מראשי מחלקות חינוך, שמאוד התרעמו – ובצדק – על כך שהתוכנית לא מתחדשת.

יוסף ג'בארין: שמעת גם את הנתונים: 55,000 תלמידים, מרביתם מהיישובים המוחלשים, אשכולות 3-1.

יוסף ג'בארין: למרביתם, 66% זה היה החוג הראשון שבו הם משתתפים.

יוסף ג'בארין: כל האינדיקציות מראות על חשיבות התוכנית, ואני מקווה שתוכלו למצוא את הפתרון.

דודי מזרחי: קודם כל אני אגיד שזו תוכנית חשובה, טובה.

דודי מזרחי: לא בכדי המשרד קידם אותה והשקיע בה משאבים משמעותיים.

דודי מזרחי: אנחנו חושבים שזו תוכנית סופר חשובה, ואנחנו נעשה כל שביכולתנו כדי לשמר אותה.

דודי מזרחי: מה מקור הבעיה?

דודי מזרחי: התייחס לכך קודם אחד מחברי הכנסת – גם ברגע זה אין תקציב מדינה מאושר לשנת 2020 ולא לשנת 2021.

דודי מזרחי: היינו במשבר תקציבי גדול מאוד, כפי שציינתם גם כאן בתחילת הדיון, ותוכניות קריטיות, כגון תוכנית היל"ה – שאגב, היא כן מתוקצבת בבסיס, זו לא תוכנית שהתקציב שלה לא קיים, אלא מאחר שלא אושר תקציב המדינה לשנת 2020 ולא היו מענים מלאים לכל התוכניות שהמשרד מפעיל כי לא אושר תקציב המדינה, אז לא היה תקציב לנושאים קריטיים, גם בחינוך המיוחד, גם בנוער בסיכון, בשורה ארוכה של תוכניות שאף אחד מאתנו לא רוצה להפסיק אותן.

דודי מזרחי: נקלענו למשבר מאוד גדול.

דודי מזרחי: בסופו של דבר הממשלה קיבלה החלטה להוסיף כ-11 מיליארד שקל לתקציב ההמשכי.

דודי מזרחי: שימו לב, עדיין לא אושר תקציב המדינה.

דודי מזרחי: מדובר על הוספה של 11 מיליארד שקל לתקציב ההמשכי של כל פעולות הממשלה.

דודי מזרחי: מתוך זה יש שם תקציב מסוים למשרד החינוך עבור כיסוי התחייבויות קודמות בהיקף של מיליארדי שקל, והיקף של מאות מיליוני שקלים להתחייבויות עתידיות, כדי שנוכל לפתוח את שנת הלימודים.

דודי מזרחי: בשורה התחתונה, הצלחנו לתת מענה לדברים הקריטיים ביותר, שנדרשים לפתוח שנה בצמתים הקריטיים ביותר.

דודי מזרחי: אגב, כולל שורה ארוכה של תקציבים בחינוך הבלתי פורמלי, שנשאר באחריות המשרד.

דודי מזרחי: אני מזכיר שחלק מפעילות החינוך הבלתי פורמלי עברה לאחריות משרד אחר, כולל תקצוב לתוכנית אתגרים במגזר הערבי, שכוללת גם חוגים.

דודי מזרחי: אומנם לא חוג לכל ילד, אבל זה פורמט אחר של חוגים, תוכנית אתגרים.

דודי מזרחי: תוכנית של חוג לכל ילד במגזר החרדי והתוכנית האסטרטגית לקידום - - - במגזר החרדי גם קיבלה מענה.

דודי מזרחי: נוער בסיכון, חינוך מיוחד, ילדים חולים בביתם.

דודי מזרחי: שורה ארוכה של דברים חשובים מאוד, אפשר לעבור סעיף אחרי סעיף, נושאים קריטיים.

דודי מזרחי: מה לא קיבל מענה?

דודי מזרחי: נושאים שהתקציב שלהם לא נמצא בבסיס התקציב.

דודי מזרחי: לא נמצא, פשוט לא נמצא בבסיס התקציב לשנת 2020 והם תוקצבו באופן חד פעמי בשנת 2019.

דודי מזרחי: אחד הנושאים הללו הוא התוכנית של חוג לכל ילד במחוז הצפון.

דודי מזרחי: זו תוכנית גדולה, אני מעריך שכ-44,000 ילדים – אם אני זוכר נכון את הנתונים – מקבלים את השירות הזה.

דודי מזרחי: כל עוד לא נקבל מענה וכל עוד לא יהיה תקציב ייעודי עבור הנושא הזה, לא נוכל לתת לו מענה, למרות שאנחנו מאוד מאוד מעוניינים בכך.

דודי מזרחי: הפתרון עובר דרך אישור תקציב מדינה לשנת 2021.

דודי מזרחי: ככל שיהיה, אנחנו נעלה את זה בדיוני התקציב ונעשה כל שביכולתנו כדי שזה יקבל מענה וביטוי, זו תוכנית חשובה.

יוסף ג'בארין: דודי, האמת היא שאנחנו עקבנו אחרי התוכניות שהזכרת – גם תוכנית הילה" גם תוכנית אתגרים.

יוסף ג'בארין: אני הבנתי שבהתחלה היו עניינים תקציביים, אבל כשאושר התקציב ההמשכי – וכשאנחנו מדברים על כ-60 מיליון, לא סכומים אדירים, ובהתחשב בכך שאנחנו מדברים על הילדים מהשכבות הכי מוחלשות, ביישובים במצב סוציואקונומי קשה, השאלה מדוע אותו תקציב המשכי שאושר לא יכול לתת פתרון לסוגיה הזו?

דודי מזרחי: אני אסביר מדוע.

דודי מזרחי: התקציב שאושר נותן קודם כל מענה לדברים שהם הלחם והחמאה של מערכת החינוך, אם אני יכול להשתמש בביטוי הזה.

דודי מזרחי: זה קודם כל שכר למורים בחינוך הרגיל ובחינוך המיוחד, בפנימיות, בכיתות שח"ר, אתגר, מב"ר.

דודי מזרחי: התוכנית לתקצוב דיפרנציאלי בחינוך היסודי ובחטיבות הביניים, מדובר בתוספת של למעלה ממיליארד שקל בפריפריה.

דודי מזרחי: תעדפנו קודם כל את המשך התוכנית לתקצוב דיפרנציאלי בחטיבה העליונה במגזר הערבי, תעדפנו קודם את זה.

דודי מזרחי: תעדפנו קודם את המשך הפעילות בעוטף עזה.

דודי מזרחי: יש שורה ארוכה של דברים שהם קריטיים, ובמסגרת התקציב שניתן לנו היינו צריכים לעשות סדרי עדיפויות, והיו דברים מאוד מאוד כואבים לנו שלא נכנסו, שהיינו מאוד רוצים להכניס, זה אחד הנושאים.

דודי מזרחי: אנחנו מאוד מאוד מקווים שיתאפשר לנו בהמשך, ואיך שיאושר תקציב 2020 ו-2021, אנחנו נעלה את זה בדיוני התקציב.

דודי מזרחי: אבל השמיכה היא מאוד מאוד קצרה, זאת אומרת, מה שאושר פתר את הבעיות הכי קריטיות לפתיחת השנה.

יוסף ג'בארין: דיברת על כך שיש תקצוב לחוג לכל ילד ביישובים החרדים?

יוסף ג'בארין: כי אתה הפרדת בין היישובים החרדים לבין הצפון.

יוסף ג'בארין: לגבי היישובים החרדים, זה תוקצב, לגבי הצפון, עדיין אין תקצוב?

דודי מזרחי: בחינוך הבלתי פורמלי, אתגרים במגזר הערבי קיבל מענה.

דודי מזרחי: בחינוך הבלתי פורמלי ניתן מענה לתוכנית האסטרטגית של יוצאי אתיופיה, של המגזר החרדי.

דודי מזרחי: שורה ארוכה של תוכניות שתוקצבו בבסיס.

דודי מזרחי: אם התקציב היה קיים מלכתחילה בבסיס התקציב יכולנו לתקצב אותו, הוא נכלל במסגרת החבילה.

דודי מזרחי: ישנם סעיפים שלא נכללו בבסיס התקציב, ולמרות שאנחנו מאוד מאוד רוצים להמשיך להפעיל אותם, לא יכולנו לעשות את זה.

דודי מזרחי: מזרח ירושלים, לצורך העניין, נכלל בבסיס.

דודי מזרחי: כל מה שנכלל בבסיס, יכולנו להמשיך לתקצב אותו, ומה שלא, לא יכולנו לעשות את זה, גם אם מאוד מאוד רצינו.

דודי מזרחי: מישהו אמר כאן שקיצצו תקציבים.

דודי מזרחי: לא קיצצנו שום דבר, אבל מרגע שיש תקציבים שמלכתחילה לא עוגנו בתקציב, אין לנו את המקור להפעיל אותם.

דודי מזרחי: אנחנו לא יכולים לעבור על חוק התקציב.

דודי מזרחי: אני לא יכול לתת הנחיה לשלם על משהו שאין לו מקור.

דודי מזרחי: אני לא יכול לעשות את זה.

יוסף ג'בארין: לא הבנתי את החלוקה שעשית בתוך התוכנית הזו, חוג לכל ילד.

דודי מזרחי: אני אחדד.

דודי מזרחי: גם הדוברים כאן התייחסו לכמה תוכניות.

דודי מזרחי: אין תוכנית אחת, יש כמה תוכניות.

דודי מזרחי: התוכנית המרכזית שנמצאת על סדר-היום והיא לא תוקצבה היא התוכנית של חוג לכל ילד במחוז הצפון, במסגרת החלטת הממשלה שהתוקף שלה פג עבור מחוז הצפון, וזו תוכנית בהיקף של כ-44 מיליון, אם אני זוכר באופן מדויק את הנתונים.

דודי מזרחי: כרגע אין לה מענה.

דודי מזרחי: זו תוכנית חשובה, אנחנו מאוד היינו רוצים להמשיך להפעיל אותה, נעשה כל שביכולתנו וניאבק במסגרת דיוני התקציב לקבל את המשאבים עבורה.

דודי מזרחי: אבל כרגע הסיטואציה היא שאין תקציב מאושר לשנת 2020, ואין תקציב מאושר לשנת 2021, ואנחנו לא יכולים להפעיל אותה בהיעדר אישור תקציבי ובהיעדר החלטת ממשלה.

יוסף ג'בארין: דיברת על הצפון.

יוסף ג'בארין: מה אמרת לגבי יישובים חרדיים ומזרח ירושלים?

דודי מזרחי: יש מספר החלטות ממשלה ומספר תוכניות מערכתיות שהמשרד מפעיל.

דודי מזרחי: לדוגמה, תוכנית התקצוב הדיפרנציאלי בפריפריה, היסודי וחטיבות הביניים.

דודי מזרחי: זו תוכנית נפרדת שממשיכה לפעול.

דודי מזרחי: יש תוכנית אסטרטגית לחיזוק מזרח ירושלים, תוכנית שעברה ממשלה.

דודי מזרחי: זו תוכנית שתוקצבה וממשיכה לפעול.

דודי מזרחי: יש תוכנית ליישובי עוטף עזה, שתוקצבה, היא בבסיס, ממשיכה לפעול במסגרת אותו הסדר.

דודי מזרחי: רשימה ארוכה של תוכניות שמופיעות בבסיס ויש עליהן החלטת ממשלה בתוקף, הן ימשיכו לפעול ככל שבכנסת תעבור התוספת של 11 מיליארד עבור התקציב הממשלתי.

דודי מזרחי: תוכניות שאין עבורן החלטת ממשלה בתוקף ולא נכללו בבסיס התקציב לשנת 2019 והתקציב שלהן היה חד פעמי – זו אחת מהתוכניות הללו – אין להן מענה, לצערי הרב.

דודי מזרחי: המענה יוכל לבוא לידי ביטוי רק כאשר יאושר תקציב 2020 ו-2021, ניכנס לדיוני תקציב עם משרד האוצר, וזה אחד הנושאים - - - לתעדף.

יוסף ג'בארין: הבנתי את הנקודה הזו, אני רק מנסה להבין ממך את החלוקה הפנימית שאתה עושה.

יוסף ג'בארין: מתוך ה-60 מיליון, יש חלק שהוא כן תוקצב?

יוסף ג'בארין: כי הזכרת גם את מזרח ירושלים וגם את היישובים החרדים.

יוסף ג'בארין: אז יש חלק שכן תוקצב, ובעיקר בצפון זה החלק שלא תוקצב?

דודי מזרחי: אני לא יודע מה זה 90 מיליון, אני לא מכיר את הנתון הזה.

יוסף ג'בארין: 60 מיליון, הנתון שאנחנו מכירים מבחינת עלות הפעלת התוכנית.

יוסף ג'בארין: אנחנו לא שומעים אותך.

יוסף ג'בארין: דודי, כיבית את המיקרופון בטעות.

דודי מזרחי: במסגרת כל הפעילויות הבלתי פורמליות, מה שמקבל כרגע מענה זו התוכנית של אתגרים, התוכניות ליוצאי אתיופיה.

דודי מזרחי: יש לנו את התוכניות למגזר החרדי והתוכניות במזרח ירושלים.

דודי מזרחי: כל התוכניות שציינתי עכשיו היו נקובות בבסיס 2019.

דודי מזרחי: תוכנית שאין לה מענה, וזה המיקוד, אם רוצים למקד איפה אין כרגע מענה, זו התוכנית של הצפון.

דודי מזרחי: זו החלטת ממשלה נפרדת, שהתוקף שלה נגמר.

דודי מזרחי: היא לא בתוקף לשנת הלימודים תשפ"א, והיא לא מתוקצבת בבסיס התקציב, היא לא תוקצבה גם בבסיס 2019.

דודי מזרחי: אני מקווה שהייתי מספיק ברור.

יוסף ג'בארין: מה הסיכוי שהנושא הזה ייפתר?

יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על יותר מ-2,000 מדריכים וחונכים, מדברים על עשרות אלפי ילדים באשכולות הסוציואקונומיים הכי נמוכים.

יוסף ג'בארין: הדרישה מהשטח על חשיבות החוגים הללו היא מאוד ברורה.

דודי מזרחי: אני עובד מדינה.

דודי מזרחי: אני מייצג כרגע את הצד של הממשלה, אנחנו מיישמים את החוקים של הכנסת ואת הנחיות הממשלה, ואני משקף את הסיטואציה.

דודי מזרחי: ככל שיאושר תקציב מדינה, כשיהיה דיון על תקציב 2020 ו-2021 בכנסת, משרד החינוך יאבק על הכנסת הנושא הזה לתקציב.

דודי מזרחי: אני מקווה מאוד שכך גם יהיה.

דודי מזרחי: אבל כל עוד זה לא נמצא באחריות שלנו כרגע – הכנסת צריכה לאשר את תקציב 2020 ו-2021 ולהיכנס לשיח מקצועי על התקציבים הללו, שכרגע לא מופיעים במסגרת התקציב, אני מקווה שזה ייתן מענה.

יוסף ג'בארין: אבל אמרת שבתוך התקציב ההמשכי זה עניין של סדר עדיפויות.

יוסף ג'בארין: אני מבין שאתה עובד מדינה, אז למי אני צריך לפנות, לשר בנושא?

יוסף ג'בארין: אני אשמח לפנות לשר, כמובן.

דודי מזרחי: קודם כל, בסמכותך וביכולתך לפנות כפי שאתה מוצא לנכון.

דודי מזרחי: מבחינה מקצועית, 11 מיליארד שנוספים לתקציב ההמשכי הם בתקציב המדינה.

דודי מזרחי: כאשר אתה מסתכל על תקציב משרד החינוך ביחס לצורך בהשוואה לתקציב שניתן, עדיין חסרים תקציבים מאוד מאוד משמעותיים.

דודי מזרחי: וכשאתה נדרש לתעדף אם אנחנו נותנים קודם כל מענה לילדים עם צרכים מיוחדים, או לנוער בסיכון, או לתוכנית היל"ה בהשוואה לתוכנית חוג לכל ילד, אז המשרד קיבל החלטה ותעדף.

דודי מזרחי: אנחנו נשמח מאוד וניאבק לקבל תקציבים נוספים.

יוסף ג'בארין: אנחנו נפנה לשר בעניין הזה.

יוסף ג'בארין: היו כאן לפחות שישה חברי כנסת שהתגייסו לנושא, ואנחנו נמשיך את העלאת הנושא בפני השר והלשכה שלו.

יוסף ג'בארין: תודה רבה דודי.

יוסף ג'בארין: מהנהגת ההורים הארצית, גד שמואל כהן אתנו.

גד שמואל כהן: בוקר טוב.

גד שמואל כהן: קודם כל, אני בעצמי תושב הפריפריה.

גד שמואל כהן: אני חבר בהנהגה הארצית, וגם יושב-ראש הנהגת ההורים העירונית בנהריה, שגם בה פעלה התוכנית הזו של חוג לכל ילד.

גד שמואל כהן: אני מאוד שמח על זה שיש תמימות דעים בין כל המשתתפים על החשיבות של הדבר הזה ועל הצורך להמשיך אותו בשנת הלימודים הזאת שבאה עלינו, עם כל זה שהיא שנה מורכבת וקשה.

גד שמואל כהן: התוכנית הזאת הייתה ממש מקפצה עבור המון ילדים שלא היו מגיעים לשום חוג העשרה בדרך אחרת בגלל שאין תקציבים, בגלל חשיבה מנטלית, בגלל אלף ואחת סיבות אחרות.

גד שמואל כהן: עבורם זו היה סוג של הצלה.

גד שמואל כהן: היו כל מיני דיבורים על זה שהפגיעה היא באנשים שמגיעים מפריפריה גאוגרפית וחברתית, ורקע סוציואקונומי נמוך.

גד שמואל כהן: אני חושב שאנחנו צריכים לעמוד על זה שלא נפגע בשום ילד.

גד שמואל כהן: זה לא קשור בכלל לרקע סוציואקונומי כזה או אחר.

גד שמואל כהן: צריך לעשות הכול, במיוחד בימים האלה, שגם ככה קשים לילדים, לא לפגוע בילדים בכל מקום שהם בארץ.

גד שמואל כהן: בכל מקום שאנחנו יכולים לתת ולהעשיר, אנחנו צריכים לעשות את הדבר הזה.

גד שמואל כהן: אנחנו שומעים בכל יום בכל אמצעי התקשורת בראיונות את המומחים שמדברים על זה שחוץ מהטיפול בבריאות הפיזית, חייבים לטפל גם בפן הנפשי של הבריאות כי הפגיעה היא לא פחות חמורה.

גד שמואל כהן: זאת אומרת, אם אנחנו נמצאים במצב שלילדים אין פעילות במערכת, הם תקועים כל הזמן בתוך ארבע קירות של בית, ובלימודים שהם לימודים בלי העשרה נפשית, זה פוגע בילדים.

גד שמואל כהן: התוכנית הזאת היוותה כלי שנתן את היכולת לעשות את ההעשרה הנפשית.

גד שמואל כהן: בעוד משפט אחד קצר אני אסיים.

גד שמואל כהן: גם הדברים של דודי מזרחי, שאנחנו מכירים ממפגשים אחרים בוועדות, לא שמעתי ולו במילה אחת על מה הולך לקרות בשנה הקרובה עם כל הנושא של תנועות הנוער.

גד שמואל כהן: זה במאמר מוסגר.

גד שמואל כהן: אני חושב שבוועדה הזאת, החשובה מאוד, שאנחנו מעריכים את הפעילות שלה לטובת הילדים, כדאי שגם הנושא הזה של תנועות הנוער יעלה ויקבל התייחסות כדי לראות איך אנחנו מצליחים להמשיך את הפעילות שלהם בימים האלה.

יוסף ג'בארין: אולי לסבר את האוזן לגבי כמה ילדים השתתפו בנהריה?

גד שמואל כהן: אני תושב נהריה.

גד שמואל כהן: בנהריה יש לנו במערכת החינוך בסך הכול כ-12,000 תלמידים.

גד שמואל כהן: ההיענות לחוג הזה בנהריה בשכבות הגיל שהשתתפו בה הייתה מאוד מאוד גבוהה, אני מעריך שמשהו כמו 85% משכבות הגיל הגיעו לחוגים האלה.

גד שמואל כהן: אנחנו מדברים על שתי שכבות גיל שבהם התקיימו החוגים.

גד שמואל כהן: כ-85% בערך מהילדים בשכבות הגיל האלה הגיעו לחוגים.

יוסף ג'בארין: זה רק מראה עד כמה התוכנית הזו הייתה אטרקטיבית עבור התלמידים.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לכם.

גד שמואל כהן: תודה לכם.

גד שמואל כהן: אני מצטער שאני צריך לפרוש, הבן שלי צריך את המחשב לטובת שיעור "זום" שהוא אמור להיכנס אליו בעוד חמש דקות.

יוסף ג'בארין: המשאבים, כמו לכולם, מוגבלים, אז בהצלחה לילדים.

יוסף ג'בארין: מרכז השלטון המקומי אתנו?

יוסף ג'בארין: חיאם קעדאן או הדר אליהו?

יוסף ג'בארין: הדר אליהו, מנהלת מחלקת נוער וצעירים.

הדר אליהו: בוקר טוב.

הדר אליהו: שלום לכולם.

הדר אליהו: קודם כל, אני מצטרפת לכל מה שנאמר לגבי חשיבותה של התוכנית.

הדר אליהו: אני לא חושבת שיש על כך עוררין בכלל.

הדר אליהו: מבחינת הרשויות המקומיות, הן כמובן מחויבות לחלוטין ונותנות את חלקן ככל שנדרש להפעלת התוכנית הזו.

הדר אליהו: אין ספק שהתוכנית תרמה באופן משמעותי לילדים שלוקחים בה חלק, ילדים שלא זכו אף פעם לקחת חלק בחוג כלשהו, כפי שציין כפיר – אם בספורט, אם במוזיקה, בתחומי האומנות בכלל.

הדר אליהו: זה חולל פה שינוי, אין לי ספק בזה.

הדר אליהו: הרשויות מבינות את זה, לוקחות חלק חשוב בזה, ומאוד מאוד מצרות על המציאות התקציבית כפי שתוארה בכלל, ובוודאי על ידי דודי מזרחי ממשרד החינוך.

הדר אליהו: לצערי הרב, אנחנו שוב ושוב נתקלים באותה בעיה שבסופו של דבר, כמו שאומרים, האזרח הקטן משלם את המחיר.

הדר אליהו: במקרה הזה, אזרחים שצריכים אותנו יותר מכול, ולצערי הרב, הרשויות המקומיות ללא תמיכת המדינה לא יוכלו להמשיך ולקיים להמשיך ולקיים את התוכנית הזו גם אם הן ממש רוצות להמשיך ולקיים ולשנע מתוך היכולות שלהן, כי לרוב אנחנו מדברים על רשויות שלא מסוגלות להמשיך ולהניע את זה לבד.

הדר אליהו: כאמור, המציאות התקציבית היא מאוד מאוד מורכבת.

הדר אליהו: הייתי מאוד שמחה שתצא מפה קריאה לפתור את הבעיה התקציבית הזאת.

יוסף ג'בארין: הדר, הרושם הוא שהצעקה של השלטון המקומי לא מספיק חזקה בעניין הזה, להבדיל אולי מהעמדה שהייתה בעניין מהיל"ה, ששם המאבק היה מאוד ברור.

יוסף ג'בארין: כרגע הנושא הזה של חוג לכל ילד צריך אולי עוד מאמצים, כמובן מטעמנו, אבל בוודאי גם מהשלטון המקומי.

הדר אליהו: למיטב זיכרוני, ומחילה אם אני טועה, בזמנו, בתוך המאבק הכללי של כל מיני תוכניות, הייתה התייחסות גם לחוג לכל ילד, לצד הרבה מאוד תוכניות אחרות שמנו אותן כאן.

הדר אליהו: אני מסכימה אתך שחוג לכל ילד, כמו גם עוד תוכניות שלא בבסיס התקציב, נותרו מאחור, ואין ספק שנדרש פה מאמץ נוסף של כולנו, בתקווה לשנות את המציאות הזו.

הדר אליהו: אין ספק.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לך.

יוסף ג'בארין: אורלי מהאוצר אתנו?

יוסף ג'בארין: אורלי ליימן, משרד האוצר.

אורלי ליימן עיני: שלום, בוקר טוב לכולם.

יוסף ג'בארין: בוקר טוב לך.

יוסף ג'בארין: אנחנו שומעים ומודאגים.

יוסף ג'בארין: דיברו חברי הכנסת קודם על חשיבות הפרויקט הזה.

יוסף ג'בארין: דיברנו על עשרות אלפי ילדים מכיתות ד'-ה' שנהנים מהחוגים.

יוסף ג'בארין: אמרו ש-66% מהילדים שהשתתפו בחוגים, זו הייתה הפעם הראשונה שהם השתתפו.

יוסף ג'בארין: צר לנו שהפגיעה הזו נמשכת.

יוסף ג'בארין: אורלי, אנחנו לא בדיון ראשון על עניינים תקציבים.

יוסף ג'בארין: אנחנו מבינים את הקשיים התקציביים, אבל בכל זאת, גם היה תקציב המשכי, גם מדובר בסך הכול לא בתקציב גדול, עשרות מיליונים.

יוסף ג'בארין: מי שנפגע מהיעדר ההקצאה כאן הם ילדים במצב הסוציואקונומי הכי מוחלש, הכי בעייתי.

יוסף ג'בארין: צר לי שעד היום הנושא הזה עוד לא בא על פתרונו.

אורלי ליימן עיני: כמו שדודי מזרחי ממשרד החינוך התייחס ואמר, אנחנו נמצאים עכשיו בתקציב המשכי, עוד לא אושר תקציב מדינה לשנת 2020, מה שאומר שאנחנו מוגבלים על פי החוק בהוצאות שלנו ומחויבים להוציא קודם כל הוצאות שכר והוצאות מחויבות על פי חוק.

אורלי ליימן עיני: אחרי שהוצאנו את זה, נשאר תקציב מאוד מוגבל שאמור לקבל הגדלה ביום רביעי הקרוב בכפוף לאישור הכנסת, של 11 מיליארד.

אורלי ליימן עיני: במסגרת ההגבלה הזאת, וגם במסגרת התוספת, אנחנו מתקצבים קודם החלטות ממשלה שבתוקף ודברים שהם בבסיס התקציב.

אורלי ליימן עיני: במסגרת הדבר הזה ובמסגרת ההגדלה, בכפוף לאישור ההגדלה, נוכל למצוא פתרון ביחד עם משרד החינוך גם לתוכנית בעוטף עזה, גם לתוכנית של החרדים, גם לתוכנית של מזרח ירושלים.

אורלי ליימן עיני: לצערי, התוכנית של הצפון, יש תוקף להחלטת הממשלה הזאת.

אורלי ליימן עיני: התוקף נגמר בשנת תש"ף.

אורלי ליימן עיני: אין החלטת ממשלה בתוקף לשנת תשפ"א, ולכן במסגרת המקורות הקיימים אין לזה תקציב.

אורלי ליימן עיני: כשיאושר תקציב מדינה, אם משרד החינוך יחליט לתעדף את זה, אנחנו נדון על זה במסגרת דיוני התקציב ונוכל לתעדף את זה במסגרת כלל הצרכים האחרים שהוא יציף.

יוסף ג'בארין: מה שאני מבין, שהתוכנית היא לא תוכנית אחת, כך אני מבין.

יוסף ג'בארין: שהצפון באופן נפרד ובינתיים - - -

אורלי ליימן עיני: יש כמה תוכניות של חוג לכל ילד, יש כמה החלטות ממשלה נפרדות.

אורלי ליימן עיני: יש החלטת ממשלה נפרדת לצפון, החלטת ממשלה מס' 4775 מיום ה-8.12.2019 שהאריכה את החלטת הממשלה לשנת תש"ף בלבד באופן חד פעמי, ולכן בשנת תשפ"א, שהתחילה לפני מספר ימים, התוכנית לא בתוקף ואין לזה מקור תקציבי.

יוסף ג'בארין: החלקים האחרים של חוג לכל ילד – ביישובים החרדים, מזרח ירושלים – שם אני מבין שיש מקור תקציבי.

אורלי ליימן עיני: לגבי החלקים האחרים, בכפוף לזה שהתקציב יאושר, כמו שיובא לאישור ועדת הכספים ביום רביעי הקרוב, נקבע דיון למחר, התוכניות יוכלו להמשיך לפעול גם בשנת תשפ"א, כן.

יוסף ג'בארין: אני מבין שעיקר התקציב בתוכנית של חוג לכל ילד זה דווקא בצפון, נכון?

יוסף ג'בארין: שם גם מרבית המשתתפים.

אורלי ליימן עיני: כן, התוכנית חוג לכל ילד עולה כ-44 מיליון שקל.

יוסף ג'בארין: 44 מיליון שקל זה לכל התוכנית, כולל האזורים שכנראה יש מקור, או שזה רק הצפון?

אורלי ליימן עיני: אני לא זוכרת את הסכומים המדויקים, אבל זה רק לצפון.

יוסף ג'בארין: מה צריך לקרות כדי להפעיל את התוכנית הזו מחדש?

יוסף ג'בארין: כי אומנם הייתה החלטה חד פעמית, את אמרת, אבל התוכנית הזאת פועלת בצפון לפחות ארבע שנים, אם אני לא טועה.

אורלי ליימן עיני: כן.

אורלי ליימן עיני: אם יעבור תקציב מדינה, ובמסגרת דיוני התקציב משרד החינוך יחליט לתעדף את זה בתוך כלל הצרכים המקצועיים שלהם, אנחנו נוכל להעמיד לזה מקור תקציבי, במסגרת דיוני התקציב, בכפוף לזה שיאושר תקציב מדינה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לך.

יוסף ג'בארין: רציתי לשמוע יותר מהשטח לגבי הפגיעה בילדים.

יוסף ג'בארין: גם אבו סאלח וגם נסר לא הצליחו להתחבר.

יוסף ג'בארין: הבנתי שהייתה אצלו תקלה.

יוסף ג'בארין: יש עוד משתתפי "זום" שירצו להתייחס לנושא?

תמי ברנע: הדר מנחם, עמותת אחינועם.

הדר מנחם: שומעים אותי?

הדר מנחם: מעולה.

הדר מנחם: האמת שנאמר פה כבר הרבה, אבל חשוב לי להביא אמירה קטנה מהשטח.

יוסף ג'בארין: רק תציגי את עצמך קודם, הדר.

הדר מנחם: אני אציג את עצמי, נכון.

הדר מנחם: אני מנהלת את עמותת אחינועם, זו עמותה שהוקמה כדי לקדם צעירים וצעירות בפריפריה החברתית והגאוגרפית בישראל בתחומים של חינוך ותעסוקה.

הדר מנחם: אנחנו מלווים עשרות אלפי צעירים וצעירות בפריפריה.

הדר מנחם: לאחרונה נרתמנו גם לנושא של המחסור במחשבים בלמידה המקוונת, אבל זה כבר לדיון מחר.

הדר מנחם: אני רוצה לחבר בין הדיון של מחר להיום, כי נאמרו פה הרבה דברים שאני לא רוצה לחזור עליהם.

הדר מנחם: אבל אני רוצה להגיד מהשטח את התחושה של הצעירים והצעירות בפריפריה.

הדר מנחם: נראה – וזאת התחושה בשטח – שהמדינה החליטה להפקיר את הצעירים בפריפריה.

הדר מנחם: רובם מנותקים.

הדר מנחם: אנחנו יודעים שקרוב ל-400,000 תלמידים מנותקים מהלמידה המקוונת, עכשיו רוצים לקחת גם את החוגים שלהם.

הדר מנחם: אני יושבת פה ומתכווצת כי כולם היו בניי, מה שנקרא – גם במזרח ירושלים, גם בחברה החרדית.

הדר מנחם: אבל נראה שלילדים בפריפריה הצפונית אין קול.

הדר מנחם: לא יכול להיות שבהינף יד – בושה.

הדר מנחם: עצם הנוכחות בדיון הזה – אנחנו רואים דיונים הרבה יותר סוערים, אבל נראה שאת אף אחד זה לא מעניין, כי אם הייתה קמה עכשיו צעקה כמו לגבי תוכנית היל"ה, היו מצליחים למצוא את המקור התקציבי.

הדר מנחם: אנחנו יודעים שהמדינה הזאת היא המדינה עם הפערים בין הגדולים בעולם באי שוויונית.

הדר מנחם: הילדים האלה, אנחנו מלווים אותם.

הדר מנחם: אנחנו יודעים שזה הולך להשפיע על הלימודים שלהם, על יכולת ההשתכרות שלהם, על האפשרות שלהם להתפתח לאוניברסיטה ולהשכלה אקדמית.

הדר מנחם: אלה ילדים שלפני לא ראו מעולם חוג.

הדר מנחם: אנחנו יודעים כמה משמעות יש לחוגים האלה, להעשרה ולפיתוח העצמי.

הדר מנחם: ונראה שדווקא בתקופה הקשה הזו, בתקופה המורכבת הזאת, גם כלכלית להורים, לילדים האלה, שגם מנותקים ביום-יום מהלימודים, כי הם לא יכולים להיכנס לכיתה, גם את החוג לקחת להם, אני חושבת שזו פשוט בושה.

הדר מנחם: נציגת האוצר התייחסה, וגם נציג משרד החינוך, לזה שבקרוב – אנחנו יודעים שלא יאושר תקציב, אז ברור לכל שמהוועדה הזאת, לצערי, לא יצא כלום ואנחנו הולכים לקראת שנה נוספת שהילדים האלה יישארו מנותקים מהכול – גם מהלימודים, גם מההעשרה.

הדר מנחם: אני לא יודעת איך אנחנו ממשיכים האלה, אני באמת אומרת.

הדר מנחם: אנחנו לא מבינים עדיין את הנזקים – אלו נזקים הרסניים שילוו אותנו לאורך שנים.

הדר מנחם: כל בחירות אני שומעת כל מיני כאלה שבאים לבקר אותנו בפריפריה הצפונית, ומבטיחים הבטחות ומשקיעים תקציבים.

הדר מנחם: בסוף הפערים האלה יהרסו אותנו.

הדר מנחם: זה מה שיש לי להוסיף.

יוסף ג'בארין: דברים מאוד חשובים, צעקת השטח שצריכה להישמע.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שהמאבק הזה יימשך גם בשטח, ודאי גם אני כאן אגייס את חברי הכנסת שהשתתפו בדיון כדי להמשיך את הלחץ על משרד החינוך ועל משרד האוצר.

הדר מנחם: אנחנו נמשיך גם מהשטח.

הדר מנחם: אנחנו נמשיך גם מהשטח.

יוסף ג'בארין: בהחלט.

יוסף ג'בארין: אגב, הקישור שדיברת עליו הוא קישור בהחלט ברור.

יוסף ג'בארין: יש כאן תלמידים שלא כל כך מצליחים ללמוד בתקופה הקשה הזו.

יוסף ג'בארין: שמענו שלמרות הקושי בתקופה, יותר מ-80% הגיעו לחוגים ביוני, ומאוד מצער שדווקא בהם פוגעים, עכשיו שעבורם זו המסגרת היחידה המסודרת שהם יכולים להתחבר למסגרת חברתית או חינוכית.

יוסף ג'בארין: לכן מכאן החשיבות להבטיח את קיומה ואת הימשכותה של התוכנית.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לך, הדר.

יוסף ג'בארין: תודה.

יוסף ג'בארין: מר ג'אבר נסר, ראש מחלקת חינוך בעראבה.

יוסף ג'בארין: ג'אבר, אנחנו שומעים אותך, בבקשה.

יוסף ג'בארין: הוא לא שומע אותנו?

יוסף ג'בארין: אפשר לחייג אליו.

יוסף ג'בארין: ג'אבר, אתה שומע אותנו?

יוסף ג'בארין: אנחנו נחייג אליו.

יוסף ג'בארין: אפשר גם טלפונית.

ג'אבר נסר: אני לא שומע.

יוסף ג'בארין: אנחנו שומעים אותך.

יוסף ג'בארין: ג'אבר, אנחנו שומעים אותך, בבקשה.

יוסף ג'בארין: אנחנו שומעים ורואים אותך, בבקשה.

ג'אבר נסר: בוקר טוב לכולם.

ג'אבר נסר: אני רציתי לשאול למה עד עכשיו לא התחיל חוג לכל ילד.

יוסף ג'בארין: אולי לא הצלחת לשמוע קודם, אבל כנראה - - -

ג'אבר נסר: אני לא שמעתי כלום.

יוסף ג'בארין: התקציב בצפון עדיין לא אושר, והטענה היא טענה של היעדר אישור תקציבים.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לשמוע לגבי התוכנית אצלכם בעראבה – כמה ילדים השתתפו?

יוסף ג'בארין: איזה חוגים היו?

יוסף ג'בארין: מה קורה עם המדריכים והעובדים במסגרת החוג?

יוסף ג'בארין: אולי תן לנו כמה נתונים.

ג'אבר נסר: אין לי נתונים מדויקים להיום, אני דיברתי עם הרכזת, אבל התלמידים באחוז גדול מאוד משתתפים בתוכנית.

ג'אבר נסר: הרכזים רושמים את התלמידים.

ג'אבר נסר: אצלנו התוכנית צולעת, ממש צולעת, ולא מסתדרים.

ג'אבר נסר: היינו קשורים למתנ"ס דיר חנא ועברו למתנ"ס נחף.

ג'אבר נסר: התוכנית צולעת, לא הולכת לפי המתווה של משרד החינוך.

יוסף ג'בארין: למה מתנ"ס דיר חנא ונחף?

יוסף ג'בארין: יש בעראבה מתנ"ס, לא?

ג'אבר נסר: לא, בעראבה יש בניין של מתנ"ס, אבל אנחנו לא קשורים לחברת המתנ"סים.

ג'אבר נסר: זה לא מופעל דרך חברת המתנ"סים, זה מופעל דרך העירייה.

יוסף ג'בארין: הילדים בעראבה נסעו לנחף ולדיר חנא?

ג'אבר נסר: לא, לא נוסעים.

יוסף ג'בארין: אז איפה הפעילות הייתה?

יוסף ג'בארין: איפה היו החוגים?

ג'אבר נסר: הפעילות בבתי הספר.

יוסף ג'בארין: בתוך בתי הספר.

ג'אבר נסר: כן, בתוך בתי הספר, אבל הניהול של הפרויקט הזה הוא דרך רכז אצלנו, מהיישוב, זה רכז של מתנ"ס נחף.

ג'אבר נסר: דרך מתנ"ס נחף מתנהלת כל ההתחשבנות, הרישום והניהול.

יוסף ג'בארין: לגבי השנה הנוכחית, עדיין אין פעילות.

ג'אבר נסר: אין פעילות בכלל, תמונה עמומה, לא יודע בדיוק מה קורה.

ג'אבר נסר: אני שאלתי לפני שבוע את גב' רשא, מנהלת מתנ"ס נחף.

ג'אבר נסר: אין לה מושג מה קורה בדיוק ולמה לא התחילו עד היום.

יוסף ג'בארין: הבעיות הן בעיות תקציביות.

יוסף ג'בארין: אנחנו כמובן נמשיך ללחוץ על משרד החינוך ועל משרד האוצר כדי להקצות את הסכום.

יוסף ג'בארין: כנראה שהבעיה העיקרית היא בכל מה שקשור לתוכנית בצפון.

יוסף ג'בארין: זה החלק שכרגע לא נראה שיש פתרון, והתפקיד שלנו הוא לבקש פתרונות.

ג'אבר נסר: כדאי לציין בתוכנית חוג לכל ילד, יש כמה נקודות, הייתי אומר מן הגבלות.

ג'אבר נסר: אם התלמיד בוחר חוג וזה לא מוצא חן בעיניו, אז הוא צריך לעבור לחוג אחר, זה מוגבל בזמן.

ג'אבר נסר: זו הייתה אחת הבעיות שהתלמיד היה עוזב.

ג'אבר נסר: עוזב בכלל את החוג, עוזב את התוכנית.

ג'אבר נסר: תלמידים שנעדרים פעמיים, גם מעזיבים אותם מהרשימה, וזה פוגע בתוכנית בכלל.

ג'אבר נסר: תלמידים רבים שרצו לעבור לחוג אחר, הרכז לא יכול על פי התוכנית, על פי המערכת, להעביר אותם לתקופה מסוימת, ואז התלמידים עוזבים אם הם לא מקבלים את החוג שאהוב עליהם.

יוסף ג'בארין: הבעיה כרגע היא, לצערי, שבהיעדר הבטחת התקצוב, הילדים לא יכולים להיות במסגרת כזו בכלל, לא רק שהם לא יכולים לעבור.

יוסף ג'בארין: מכאן החשיבות של הדיון הזה וגם של המאבק כדי להבטיח את התקציב הנדרש.

יוסף ג'בארין: תודה לך ג'אבר, אלוהים יברך אותך.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להודות לכל המשתתפים בדיון.

יוסף ג'בארין: דיון חשוב.

יוסף ג'בארין: לצערי, לא נמצא בפתרון, לפחות לא באופק לנושא הזה, ויש להצר על כך.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לפנות בשם הוועדה ולגייס את חברי הכנסת – גם אלה שהשתתפו וגם אלה שתומכים – כדי לפנות לשר החינוך ולאוצר כדי למצוא את התקציבים.

יוסף ג'בארין: לא מדובר בתקציבים רבים, עשרות מיליונים שמבטיחים את המשך החוגים הללו לעשרות אלפי תלמידים.

יוסף ג'בארין: אין ספק שמדובר בתוכניות חינוכיות חברתיות שכרגע המשך הפעלתן בסיכון.

יוסף ג'בארין: אני מתייחס גם לתוכניות שהמשך הפעלתן היה בסיכון ונפתר לאחר התערבות שלנו ולחצים כאן בכנסת.

יוסף ג'בארין: אלה תוכניות שנועדו לילדים מאוכלוסיות מוחלשות, ששירתו את הילדים המוחלשים, ולכן אין ספק שיש חשיבות להבטיח את המשכן של תוכניות אלו.

יוסף ג'בארין: אני גם רוצה לומר שהמגמה הזו לא לתת עדיפות דווקא לתוכניות שאמורות לתת מענה לילדים במצוקה ולשכבות המוחלשות, המגמה הזו היא מאוד מדאיגה, במיוחד בתקופה הזו.

יוסף ג'בארין: במיוחד בתקופה הזו של המשבר הכלכלי, החברתי והבריאותי, צריך היה לצפות לתת את התמיכה הזו בילדים המוחלשים, ולהבטיח להם מסגרות שכבר קיימות כדי לסייע להם לעבור את המשבר.

יוסף ג'בארין: לכן הוועדה קודם כל קובעת שהתוכנית הזו, חוג לכל ילד, היא תוכנית חשובה, היא כלי משמעותי לצמצום פערים בחברה, לקידום ילדים בפריפריה הגאוגרפית, בפריפריה החברתית, ואין זה מתקבל על הדעת להפסיק את התוכנית הזו דווקא בתקופה הקשה הזו עבור כולם, אבל במיוחד עבור ילדים מוחלשים.

יוסף ג'בארין: השקעה בילדים בגיל הצעיר הזה תישא פרי בשלב המאוחר יותר, ולכן זה רק מחזק את חשיבות הימשכותה של התוכנית.

יוסף ג'בארין: לכן אני רוצה לסיים בקריאה למשרד החינוך ולמשרד האוצר כדי למצוא את הפתרון התקציבי שיאפשר המשך הפעלת התוכנית החשובה הזו, במיוחד בצפון, כי שם אנחנו מבינים שקיים הקושי התקציבי.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לפנות לשר החינוך, אני רוצה לפעול גם עם חבריי חברי הכנסת שהיו בדיון כאן כדי לקדם פתרון תקציבי לנושא הזה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לכל המשתתפים.

יוסף ג'בארין: נראה לי שנקיים גם דיון המשך אחרי הפגרה כדי לנסות לקדם את הנושא ולמצוא פתרון לתקצוב התוכניות הללו.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לכל המשתתפים.

יוסף ג'בארין: אני נועל את הדיון.