ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 112, 2020-09-15 13:00

יעקב אשר: אני פותח את הישיבה של ועדת חוקה, חוק ומשפט.

יעקב אשר: הנושא: הצעת חוק ההוצאה לפועל (נגיף הקורונה החדש – תיקון מס' 67 והוראת שעה), התש"ף-2020.

יעקב אשר: התקנות האלו הן תקנות חשובות שיכולות להועיל הרבה מאוד להרבה אנשים.

יעקב אשר: כשהתחילו להכין את החוק הזה לא ידעו שהוא יגיע בתקופה לפני סגר, בתקופה שמחמירה פי כמה וכמה את הבעיות של האנשים.

יעקב אשר: אנחנו נעשה מאמץ לסיים היום לדון בחוק הזה, כדי שנוכל, אולי, להביא אותו בשבוע הבא לקריאה שנייה ושלישית.

יעקב אשר: הצעה לסדר של חברת הכנסת קארין אלהרר, בקשה.

קארין אלהרר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

קארין אלהרר: אני מברכת על הדיון בהצעה הזאת, היא בהחלט הצעה חשובה.

קארין אלהרר: אני רוצה לדבר כמה דקות על הנושא של התקנות מתוקף חוק הקורונה הגדול.

קארין אלהרר: ביום ראשון בערב החליטה הממשלה על סגר בתנאים מאוד מאוד מחמירים.

קארין אלהרר: הם הצביעו על מתווה, רק עדיין לא העבירו לוועדה את התקנות.

קארין אלהרר: היום יום שלישי, השעה 13:10.

קארין אלהרר: להבנתי, ויתקן אותי אדוני אם אני טועה, טרם התקבלו תקנות בוועדה.

קארין אלהרר: אולי אני אפתיע אותך, אדוני היושב-ראש, אבל לי יש ביד טיוטה של תקנות.

קארין אלהרר: זה בטח לא מפתיע אתכם, הרי כולכם מקבלים פושים מכל ערוצי התקשורת בדבר התנאים לסגר הזה.

קארין אלהרר: יתירה מכך, אדוני, משרד הבריאות מעדכן בטלגרם שלו, בחשבון הטלגרם שלו, מה יהיו ההגבלות.

קארין אלהרר: ראו זה פלא, כולם יודעים על ההגבלות, כולם יודעים מה תוכנן, רק מה, זה לא עבר כאן.

קארין אלהרר: הקדשנו אין ספור שעות של דיונים מעמיקים, עמדנו על כך שוועדת הכנסת לא תהיה חותמת גומי.

קארין אלהרר: אנחנו צריכים לקבל את נוסח התקנות, לעבור עליהן, במידת הצורך לאשר, לא לאשר, לאשר למספר ימים.

קארין אלהרר: יש לכנסת מה לעשות.

קארין אלהרר: אני לא מצליחה להבין למה לא מביאים את התקנות לוועדה.

קארין אלהרר: אחת ההשערות שהעליתי, אבל זה באמת נשמע לי קיצוני, זה כדי לא לתפוס כותרות בזמן שראש הממשלה מקיים את חובתו ויושב על מדשאות הבית הלבן ומרים קוקטיילים.

קארין אלהרר: אני מברכת על ההסכם, שלום הוא חלום, אבל לא יעלה על הדעת שלא קיבלנו את נוסח התקנות.

קארין אלהרר: אתמול פניתי ליועץ המשפטי לממשלה ודרשתי לקבל את התקנות בהקדם, אבל לצערי עוד לא קיבלתי תשובה, ואני אומרת את זה בצער גדול.

קארין אלהרר: אני מאוד מקווה שאין איזו שהיא ציפייה שיעבירו את התקנות בדקה האחרונה.

קארין אלהרר: צריכה להיות שהות מספקת לעבור על הדברים לפני החג.

קארין אלהרר: החג ביום שישי.

קארין אלהרר: הסגר ייכנס לתוקף בשעה 14:00 רק אם נדון בזה.

קארין אלהרר: מה אתם מצפים מהציבור המסכן שאמור להיערך לדבר הזה?

קארין אלהרר: מה תכנית העבודה?

קארין אלהרר: פני הוועדה כפני הממשלה, לא יודעים ימין או שמאל.

קארין אלהרר: מה זה?

קארין אלהרר: אדוני, אני מבקשת ממך, אתה מלך הוועדה הזאת, יש לך כוחות.

קארין אלהרר: יש לך כוח לפנות בתקיפות לממשלת ישראל הכושלת ביותר שידעה המדינה ולדרוש שהתקנות יגיעו בהקדם האפשרי, עוד היום.

קארין אלהרר: אחרת, אדוני, הדיון יהיה דיון עקר, הוא יהיה דיון לא ראוי.

קארין אלהרר: ראוי שהכנסת תקיים דיונים טובים לטובת אזרחי מדינת ישראל.

יעקב אשר: את צודקת כמעט במאה אחוז.

יעקב אשר: אין כמעט שעה שאני לא בטלפון מול משרד הבריאות ומול הצוות המקצועי.

יעקב אשר: אני מאיץ בהם להביא את התקנות כמה שיותר מהר.

יעקב אשר: אין ספק שזה קריטי, נכון וחשוב.

יעקב אשר: אני מאיץ בהם בשני דברים: א', להביא את זה מהר, וב', להביא את זה כמה שיותר מושלם מבחינת ההשתקפות של הדברים לחיים עצמם, כי ראינו כמה וכמה פעמים שהתקנות לא מדברות עם החיים עצמם.

יעקב אשר: כשאני מדבר על החיים עצמם, אני מדבר על ההבנה של הדברים, על הצדק שבדברים והשכל בהם, על הדברים המשתנים שקורים - תקופת חגים, אספקטים כאלה ואחרים שצריך לקחת בחשבון.

יעקב אשר: אני מאיץ בהם שיבואו בצורה טובה לוועדה.

יעקב אשר: אף אחד לא אוהב סגר, אף אחד לא רוצה סגר, אבל זאת ההחלטה שהתקבלה.

יעקב אשר: אני לא רואה אף אחד עם כתפיים רחבות שיכול להגיד שלא צריך סגר.

קארין אלהרר: לא זה מה שאמרתי.

יעקב אשר: ביקשתי שיתחילו דווקא עם סגר לילה בכל הארץ, כולל מסחר, כולל הכל.

יעקב אשר: ביקשתי שיתחילו שלב א' עד אחרי יום כיפור רק כדי לעשות בלימה ראשונית.

יעקב אשר: ישבו אצלי ראשי המסחר המאוגדים והגדולים בארץ.

יעקב אשר: הם ממש בכו על כמויות של סחורות שתקועות להם.

יעקב אשר: אמרתי שצריך לתת לאנשים את הזמן להתארגן לקראת החגים עצמם.

יעקב אשר: ביקשתי שהסגר הקשה יותר יתחיל במוצאי יום כיפור, כולל חג הסוכות.

יעקב אשר: דעתו המקצועית של משרד הבריאות הייתה להתחיל עם הסגר החזק, רק אחר כך לעבור לצד השני.

יעקב אשר: אף אחד מאיתנו לא יודע מי צודק יותר.

יעקב אשר: ודאי שסגר הוא דבר קשה, זאת החלטה קשה לכולנו.

יעקב אשר: חשוב לי שהדברים יהיו מפורטים, כי מי שפוגש את האדם בשטח, במחסום, זה אותו שוטר.

יעקב אשר: אם הוא לא יבין את התקנות יהיו הרבה תקלות.

יעקב אשר: בשיחה שהייתה לי אתמול עם הייעוץ המשפטי של משרד הבריאות נאמר לי שזאת החלטה של הדרג המדיני, רק אחר כך זה יורד לתקנות.

קארין אלהרר: למה הם מוציאים מידע?

יעקב אשר: את צודקת, ההדלפות של המידעים זה לא חכם ואני לא מבין את זה.

יעקב אשר: ההערה שלך במקומה.

יעקב אשר: נאמר לי אתמול על ידי הצוות המשפטי הבכיר שיושב בעניין הזה, אחרי שאמרתי שאני מבקש שהתקנות יגיעו עוד היום אלינו כדי שנוכל לקיים את הדיון מחר, שהם עובדים 24/7 כדי לדייק את זה, כדי לעשות את זה נכון.

יעקב אשר: הרבה דברים שלא היו ברורים בהחלטות ממשלה התבהרו אחר כך בגלל השאלות של הצוות המקצועי.

יעקב אשר: אמרו לי היועצים המשפטיים של משרד הבריאות:

יעקב אשר: אנחנו עושים את המקסימום שבן אנוש יכול לעשות כדי להביא את זה כמה שיותר מהר.

יעקב אשר: אני לא בא ומצדיק או לא מצדיק, אבל אנחנו צריכים להבין שבסופו של יום האנשים שיושבים בוועדות צריכים להוריד את זה לתקנות, לעשות את העבודה הזאת.

יעקב אשר: איך הוא אמר לי אתמול?

יעקב אשר: 24 שעות ביממה על העניין הזה לא הולך, והם 24 שעות סביב השעון.

יעקב אשר: מעניין אותי מה אמר לך היועץ המשפטי לממשלה.

קארין אלהרר: טרם ענה.

יעקב אשר: נראה לי שהוא יענה אחרי שיהיו התקנות.

קארין אלהרר: האם אדוני מתחייב שלפני הסגר יהיה דיון?

יעקב אשר: גם אני, גם את וגם יתר חבר הוועדה מבקשים את התקנות כמה שיותר מהר.

יעקב אשר: אני אעמוד על כך שיהיה דיון, וזה לא בגלל הדרישה שלך או הבקשה שלך, אלא זאת הייתה כוונתי בהתחלה.

יעקב אשר: אני מעדיף שזה יקרה מחר, לא ביום חמישי, אבל אם זה יגיע מאוחר, אני אעשה את זה בכל יום.

יעקב אשר: תודה לך על הדברים.

אוסאמה סעדי: אני וחברי עופר מהרשימה המשותפת הצטרפנו לדרישה שיזמה חברתנו חברת הכנסת קארין אלהרר בנוגע לסגר של שלושה שבועות.

אוסאמה סעדי: באמת, אדוני היושב-ראש, אני לא יודע איזה סגר זה, גם אנשים לא יודעים.

אוסאמה סעדי: אומרים שעבודה פרטית מותר, רק שתהיה ללא קבלת קהל.

אוסאמה סעדי: האם עורך דין, רואה חשבון יכולים ללכת לעבודה?

אוסנת הילה מארק: אני חושבת שכן.

קארין אלהרר: למה?

קארין אלהרר: הוא מקבל קהל.

אוסנת הילה מארק: הוא יכול ללכת למשרד בלי לקבל קהל.

אוסאמה סעדי: אם כל אחד יכול להגיד שהוא הולך לעבודה, איזה סגר זה?

אוסנת הילה מארק: פחות אנשים מסתובבים ברחוב.

אוסאמה סעדי: זה ישראבלוף.

יעקב אשר: אנחנו לא בדיון על התקנות.

אוסאמה סעדי: פניתי אליך היום, אדוני היושב-ראש, בנוגע לתוצאות של בחינת לשכת עורכי הדין שהתפרסמו אתמול.

אוסאמה סעדי: לא יעלה על הדעת שרק 34% עברו את הבחינה.

אוסנת הילה מארק: אוסאמה, לאן רוצים לקחת את זה?

אוסנת הילה מארק: אתה רוצה שיהיו עורכי דין עם ציון של פחות מ-60?

אוסאמה סעדי: אני מדבר על הקושי של הבחינה.

אוסנת הילה מארק: אז בוא נפרק את הלשכה וזה לא יהיה אצלם.

אוסאמה סעדי: בגלל בחינה נפרק את הלשכה?

אוסנת הילה מארק: פחות מציון 60 אי אפשר.

אוסנת הילה מארק: אם הבחינה נמצאת בשליטה של לשכת עורכי הדין, מה נעשה?

אוסאמה סעדי: מתוך 125 אנשים מהאוניברסיטה העברית שניגשו לבחינה רק 78 עברו.

אוסאמה סעדי: הציון הממוצע, אדוני היושב-ראש, הוא 65.

אוסנת הילה מארק: הכוח נמצא בלשכה.

אוסאמה סעדי: 2,000 מתוך 3,000 לא עברו.

אוסנת הילה מארק: מי אשם בזה?

אוסנת הילה מארק: הלשכה.

אוסאמה סעדי: התוצאות קשות ביותר.

אוסאמה סעדי: לא התבטאתי עד היום, בעניין הזה שתקתי בגלל ניגוד עניינים.

אוסאמה סעדי: הבת שלי עכשיו עשתה את המבחן.

יעקב אשר: עברה?

אוסאמה סעדי: כן.

יעקב אשר: איפה הבעיה?

אוסנת הילה מארק: מי ששולט על המקצוע היום זה לשכת עורכי הדין.

אוסנת הילה מארק: היא מווסתת את המקצוע, היא אחראית על הבחינה, היא יושבת עם הוועדה הבוחנת.

אוסאמה סעדי: אני רוצה בחינה הוגנת, צודקת.

ליאור שפירא: לבחינה אין שום קשר ללשכת עורכי הדין, מדובר בוועדה מאוגדת שהשר בחר.

יעקב אשר: דיברנו על העניין הזה בקדנציה הקודמת.

אוסנת הילה מארק: זאת הצעת חוק שלי.

אוסנת הילה מארק: בסוף הורדנו את הרף מ-65 ל-60.

יעקב אשר: החוק בנושא ההוצאה לפועל הוא חוק חשוב, מיטיב מאוד, עוזר מאוד, בטח בתקופה הזאת.

יעקב אשר: הייתי רוצה לנסות לסיים את החוק הזה היום, כדי שנוכל להביא אותו לקריאה שנייה ושלישית בשבוע הבא.

יעקב אשר: אדוני היועץ המשפטי, איפה אחזנו?

אלעזר שטרן: דנו בארבעת הסעיפים הראשונים שמדברים על הוראות הקבע.

אלעזר שטרן: הייתה נקודה אחת שביקשת מהם לשקול - הנושא של עיקול מיטלטלין, הנושא של הטעמים המיוחדים שיירשמו.

אלעזר שטרן: ההצעה שלהם מבקשת לצמצם את האפשרות להשתמש בצו עיקול מיטלטלין בתנאים מסוימים, אלא אם הרשם החליט מטעמים מיוחדים שיירשמו שיש הצדקה לזה.

אלעזר שטרן: אדוני היושב ראש הציע להם לחדד את זה לעניין של חשש מהברחת נכסים.

ענת הר אבן: אחרי התייעצות עם הממונה על הרשמים שבחן את הנושא עם הרשמים, ואחרי שדיברתי גם עם מרב שיבק שיושבת כאן מהסיוע המשפטי, אנחנו חושבים שדווקא המינוח "הברחת נכסים" הוא מינוח יותר קל מבחינת הרשמים.

ענת הר אבן: כשהרשמים נדרשים לנמק את ההחלטה שלהם מטעמים מיוחדים שיירשמו, האופן שבו הם ישקלו את הדברים יהיה יותר כולל, יותר רציני, יותר כבד.

ענת הר אבן: דווקא המינוח "הברחת נכסים" יכול להיתפס כקל יותר, כי הזוכה יכול לטעון שחזרו לחייב צ'קים, או שהחייב נמצא בקשיים כספיים ובגלל זה יש חשש שהוא יבריח נכסים.

ענת הר אבן: דוגמה ל"טעמים מיוחדים שיירשמו" זה מקרה שבו לחייב יש בביתו איזה דבר שהוא יקר ערך, למשל איזו שהיא תמונה, והזוכה יבוא לרשם ויגיד לו: אני מבקש לעשות עיקול ברישום על התמונה שנמצאת בביתו של החייב.

יעקב אשר: אני הייתי רוצה שזה יהיה מטעמים מיוחדים על עיקול בעסק, לא על עיקול בבית.

ענת הר אבן: בעסק לא דרשנו טעמים מיוחדים, דרשנו טעמים שיירשמו.

יעקב אשר: בהברחת נכסים לא מדובר על דברים בבית.

יעקב אשר: אם הטעמים המיוחדים הם לגבי הבית, אני לא בטוח שצריך את זה.

אלעזר שטרן: הניסוח הממשלתי כולל שתי חלופות: חייב רגיל וחייב שהוא עסק.

יעקב אשר: יש חייב שהוא עסק, יש חייב שהוא רגיל.

אלעזר שטרן: את העיקול בעסק הרשם יכול להתיר מטעמים שיירשמו.

יעקב אשר: מה קורה לגבי בית?

אלעזר שטרן: חייב רגיל שהוא לא עסק צריך טעמים מיוחדים.

יעקב אשר: האם אפשר על מישהו שהוא לא עסקי לא להטיל עיקולים בתקופה הזאת?

תומר מוסקוביץ: יש מקרים שזה כן מתאים.

יעקב אשר: מה זה "טעמים מיוחדים"?

יעקב אשר: שיודעים שיש לו טבעת יהלום בבית?

תומר מוסקוביץ: כן, אם יש למישהו, למשל, ציור מקורי בבית והעיקול של הציור הזה יחסוך את כל העיקולים.

ענת הר אבן: עדיף שלטובת החייב יעשו קודם את ההליך הזה, לא הליכים אחרים שיכולים לפגוע בהתנהלות שלו מול הבנקים.

אלעזר שטרן: המונח "טעמים מיוחדים שיירשמו" משדר לבעלי הסמכות השיפוטית שמדובר פה במשהו חריג, לא בדבר שבשגרה.

יעקב אשר: אתה מאפשר פה פתח לעיקול שהוא לא עיקול של סחורה.

אלעזר שטרן: ולכן, נרשם המינוח "מטעמים מיוחדים" שמשדר שמדובר פה במשהו חריג, לא במשהו שבשגרה.

אלעזר שטרן: לפי מה שענת אומרת, גם ככה הרשמים מפרשים את המונח הזה שמופיע להם במקומות אחרים.

יעקב אשר: כל דבר יכול להיות טעם מיוחד.

יעקב אשר: אם אתה יכול להחזיר עם זה את החוב, זה טעם מאוד מיוחד.

אלעזר שטרן: מחשב שיש לאדם בבית זה לא טעם מיוחד.

יעקב אשר: אם אני רשם ועכשיו כותבים לי טעם מיוחד, אני לא מבין מה רוצים מהחיים שלי.

תומר מוסקוביץ: זה מאוד מקובל.

אלעזר שטרן: המונח הזה מופיע בחוק בכמה מקומות.

תומר מוסקוביץ: זה מופיע במאות מקומות.

תומר מוסקוביץ: השופטים והרשמים ידעו מה לעשות עם זה.

יעקב אשר: טעם מיוחד זה אם אני יכול על ידי עיקול של דבר מסוים להחזיר משהו מהחוב.

תומר מוסקוביץ: זה לא טעם מיוחד.

יעקב אשר: אני לא עומד על הרגליים האחוריות בעניין הזה, רק אני חושב שאם אנחנו עושים בתקופה כזאת דבר שהוא כל כך פוגעני, הוא צריך להיעשות רק במקרה שזה עסק.

אלעזר שטרן: זאת הוראת קבע שלא נוגעת לימי הקורונה.

אלעזר שטרן: אפשר להוסיף אפשרות למנוע בתקופה הזאת או לעכב בשלושה חודשים, אבל זה משהו אחר.

יעקב אשר: לזה התכוונתי.

אלעזר שטרן: במסגרת הוראות השעה אפשר לשקול להוסיף הוראת שעה על עיקול מיטלטלין.

יעקב אשר: הוראת שעה לגבי עיקול מיטלטלין בחלק הפרטי.

יעקב אשר: בחלק העסקי – מטעמים מיוחדים.

תומר מוסקוביץ: הכוונה שלי זה שבמשך שלושה חודשים לא תהיה הוצאת מיטלטלין.

תומר מוסקוביץ: כן יהיה עיקול ברישום, כי עיקול ברישום לא פוגע באף אחד.

יעקב אשר: עיקול ברישום מחייב כניסה לתוך הבית.

יעקב אשר: מה עושים בסגר?

תומר מוסקוביץ: כשיש סגר אנחנו לא נכנסים.

תומר מוסקוביץ: אני מוכן לעכב הוצאת מיטלטלין.

יעקב אשר: עיכוב של שלושה או שישה חודשים, תלוי בדברים האחרים.

תומר מוסקוביץ: בין שלושה לשישה.

אלעזר שטרן: עכשיו אנחנו עוברים לפרק ב', שזה הפרק של הוראות השעה, ההוראות המיוחדות.

מרב זוהרי: פרק ב': חוק ההוצאה לפועל – הוראת שעה הגדרות 5.

מרב זוהרי: "יום הפרסום" – יום פרסומו של חוק זה; "תיקי הוצאה לפועל שהוראת השעה חלה עליהם" – למעט תיקים שנפתחו בשל בקשות אלה:

מרב זוהרי: בקשה לביצוע פסק דין לפינוי מקרקעין כאמור

מרב זוהרי: בקשה לביצוע פסק דין למזונות שהזוכה בו אינו המוסד לביטוח לאומי; חוק ההוצאה 6.

מרב זוהרי: (א) עד תום שנתיים מיום הפרסום, יקראו את החוק העיקרי כך לפועל – שאחרי סעיף 74טו לחוק העיקרי יבוא: הוראת שעה "איחוד תיקים 74טו1 (א) רשם ההוצאה לפועל רשאי, בצו תשלומים בצו תשלומים – לפי סעיפים 7א(ג), 69 או 69יג(ב)(1), לאחד הוראת שעה את כל תיקי החייב ולקבוע כי צו התשלומים יחול על כלל חובות החייב.

מרב זוהרי: (ב) אוחדו תיקי החייב בצו תשלומים כאמור בסעיף קטן (א), יחולו הוראות סעיפים 74א, 74ד, 74ה, 74ט, 74יא, 74יב, 74יג, ו-74טו, בשינויים המחויבים.

מרב זוהרי: " זאת הוראת שעה לשנתיים.

מרב זוהרי: מוצע לתת לרשם ההוצאה לפועל סמכות ליזום בעצמו איחוד תיקים בהוצאה לפועל.

מרב זוהרי: איחוד תיקים נעשה היום רק על בסיס בקשה של החייב.

מרב זוהרי: אנחנו חושבים שנכון שגם לרשם ההוצאה לפועל תהיה סמכות כזאת, על-מנת שיהיה לו עוד כלי לנהל את התיקים של החייב.

מרב זוהרי: כשחייב מגיע אליו בבקשה פרטנית לצו תשלומים בתיק אחד, זה מאפשר לו להסתכל על מכלול התיקים של החייב.

יעקב אשר: מה זה קשור לתקופה של עכשיו?

יעקב אשר: יש לי הרגשה שאתם על הדרך מנסים לאסוף עוד כמה דברים שלא היו קודם.

תומר מוסקוביץ: זה לטובת החייב.

יעקב אשר: אני לא בטוח.

מרב שיבק: אם כל רשם רואה רק תיק אחד, התוצאה שהחייב חשוף להמון הליכים מקבילים.

מרב שיבק: אתה צודק שזה היה נכון גם דקה לפני הקורונה, אבל הקורונה מאוד מקצינה את המצב, יש המון אנשים שנכנסים לחובות.

מרב שיבק: מאוד חשוב שיהיה את הכלי הזה לרשמים, שהם יהיו מסוגלים להסתכל על החייב כמכלול, כדי לתת את הטיפול המתאים לסך כל החובות שלו.

יעקב אשר: את זה אני מבין.

יעקב אשר: אני מבין שזה נכון יותר לעשות ככה.

מרב שיבק: לא רק שזה נכון, זה ממש קריטי.

תומר מוסקוביץ: החייב היום צריך לשלם 3% מסך כל החובות כל חודש.

תומר מוסקוביץ: אם הוא לא יכול לעמוד בזה, אי אפשר לאחד את התיקים שלו.

תומר מוסקוביץ: פה אנחנו מציעים הסדר שאומר שגם אם הוא לא יכול לפרוע את ה-3%, הרשם יכול לאחד לו את זה.

תומר מוסקוביץ: זה סעיף מצוין, זה סעיף שיעזור לחייב.

תומר מוסקוביץ: אני חושב שזה לטובת כולם, גם לטובת הזוכים.

יעקב אשר: אתה מבין שיש הבדל בין לסגור תיק אחד לבין לסגור שישה תיקים ביחד.

תומר מוסקוביץ: הוא לא צריך לסגור את כל התיקים ביחד.

יעקב אשר: הפרמטרים הם כבר אחרים.

תומר מוסקוביץ: ממש לא.

תומר מוסקוביץ: הרשם יכול לאשר לו לשלם בתיק אחד.

תומר מוסקוביץ: ככה הרשם רואה את התמונה האמיתית.

יעקב אשר: האם כדי לעשות איחוד תיקים צריך את האישור של החייב?

תומר מוסקוביץ: אני לא מעלה על דעתי שחייב יתנגד.

תומר מוסקוביץ: אני מניח שאם חייב יתנגד, אפשר יהיה לבטל את האיחוד.

תומר מוסקוביץ: חייבים שמחים שהתיקים שלהם מאוחדים, ככה הם מנהלים קרב אחד.

תומר מוסקוביץ: אני מוכן להכניס פה שאם החייב יתנגד אנחנו לא נעשה את זה.

יעקב אשר: תנסחו את זה.

ענת הר אבן: זה מקל בירוקרטית בימים האלה שהחייבים צריכים להתנהל מרחוק מול הלשכה.

ענת הר אבן: (ב) עד תום תשעה חודשים מיום הפרסום, יקראו את החוק העיקרי, כך, לגבי תיקי ההוצאה לפועל שהוראת השעה חלה עליהם, אשר נפתחו לאחר יום הפרסום.

ענת הר אבן: עם הסעיף הזה אנו עוברים לחלק העיקרי של ההסדר המיוחד שמעוגן במסגרת הצעת החוק.

ענת הר אבן: כשחשבנו על מה להחיל את ההסדר המיוחד, שקלנו באיזה תיקים זה יהיה נכון.

ענת הר אבן: חשבנו שזה יהיה נכון להחיל אותו על תיקי שטרות, על תיקי תובענות, ועל תיקי פסק דין לביצוע כספי שבהם נגבים עיקר החובות בהוצאה לפועל.

ענת הר אבן: סברנו שתיקים אחרים, כמו למשל תיקי פינוי מושכר, כמו למשל תיקי מזונות, הם לא תיקים שראוי להחיל עליהם את הוראת השעה, משום שהאיזון בין הזוכה לחייב נדרש לטובת שניהם.

ענת הר אבן: בתיקי מזונות יש זוכה שזקוקה לכסף לא פחות מזה שהחייב צריך הקלות.

ענת הר אבן: בתיקי פינוי מושכר מי שמשכיר את הנכס זקוק לכסף לא פחות מהחייב שקשה לו להחזיר את החוב.

ענת הר אבן: חשבנו שלא נכון להחיל את הוראות החוק גם על תיקי משכון ומשכנתה, כי אלה תיקים שמוציאים בהם לפועל בטוחות קנייניות.

ענת הר אבן: מעמד של תיקים שבהם מוציאים לפועל בטוחה קניינית שונה ממעמד של תיקים שבהם גובים חוב.

ענת הר אבן: בנוסף, בתיקי משכנתה של דירות מגורים החוק קובע שאי אפשר לפתוח את התיק אלא אם כן יש עומק של שישה חודשי פיגור.

ענת הר אבן: בתיקי משכון רכב סברנו שלא נכון ליצור איזה שהוא עיכוב.

ענת הר אבן: פותחים תיקי משכון רכב בפיגור של חודשיים עד חמישה חודשים.

ענת הר אבן: מדובר במשכון שהערך שלו, במיוחד כשמדובר בעסקאות ליסינג מימוני, יורד מאוד מהר.

ענת הר אבן: יהיה נכון שלא ניגע בסוג התיק הזה במסגרת התקופה הזאת, זאת כדי שיהיה ממה להחזיר את מרבית ההלוואה.

יעקב אשר: במשכנתה חשוב העניין של עיכוב הליכים.

ענת הר אבן: אפשר היום לפתוח תיק משכנתה רק אם חולפת חצי שנה.

יעקב אשר: מה המענה שלכם בתקופה הזאת?

ענת הר אבן: לא נדרשנו לגבי העניין הזה.

ענת הר אבן: בתיקי משכנתה יש את המדיניות שהבנקים פרסמו, לא ראינו מקום להתערב בסוג התיקים הזה.

יעקב אשר: האם מזונות לאישה ולילדים זה אותו דבר כמו מזונות דרך ביטוח לאומי?

תומר מוסקוביץ: אם מדובר בביטוח לאומי, הוא יחכה כמו כל הזוכים האחרים.

אוסאמה סעדי: מה לגבי אדם שבגלל שנפגע מהקורונה הוא לא יכול לשלם את ההלוואה לבנק?

אוסאמה סעדי: למה להחריג אותו?

אוסאמה סעדי: הרציונל הוא להקל על אלה שנפגעו מהקורונה.

אוסאמה סעדי: את אלה שלא נפגעו מהקורונה צריך להחריג.

אוסאמה סעדי: אני לא רוצה לתת לחייבים שלא נפגעו להשתמש בעניין הזה.

יעקב אשר: השאלה איך אתה מכניס את זה.

אוסאמה סעדי: אם נפתח תיק הוצאה לפועל נגד פלוני, אותו פלוני יבוא לרשם ויגיד: אני נפגעתי מקורונה.

ענת הר אבן: אין יכולת לעשות את זה.

תומר מוסקוביץ: מה שאדוני מציע לא יקרה.

תומר מוסקוביץ: יש הבדל עצום בן אדם שחייב כסף ואני לוקח לו את האוטו הישן שנמצא אצלו כבר 10 שנים, לבין אדם שלקח הלוואה כדי לקנות ג'יפ.

תומר מוסקוביץ: משכון לרכב לוקחים כשקונים את הרכב.

תומר מוסקוביץ: אם לאדם אין איך לשלם, הוא לוקח את הרכב ב-72 תשלומים או בליסינג תפעולי, מה שאומר שהרכב לא שייך לו, הוא שייך לחברה.

אוסאמה סעדי: מה אם הוא לא שילם את התשלומים האלה בגלל שהעסק שלו נפגע מהקורונה?

אוסאמה סעדי: במקום שהוא ימכור את זה במחיר רגיל, אתם מוכרים את זה ב-50%.

תומר מוסקוביץ: ברגע שפותחים לו את התיק הוא יכול למכור את האוטו בעצמו.

תומר מוסקוביץ: הוא גם יכול לפדות אותו.

אוסאמה סעדי: אבל אין לו עכשיו.

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על נפגעי קורונה.

תומר מוסקוביץ: המטרה של החוק הזה היא ליצור הליך סטנדרטי, הליך שמתאים ל-300,000 התיקים שאנחנו פותחים בשנה.

תומר מוסקוביץ: אנחנו לא פוגעים בסמכויות הרגילות של רשם.

תומר מוסקוביץ: הוא יכול לעכב כל דבר, הוא יכול לעשות כל דבר.

תומר מוסקוביץ: גם בלי החוק הזה בן אדם יכול לבוא לרשם ולבקש שלא יעשו הליך משכון על האוטו שלו.

תומר מוסקוביץ: הרשמים הם אלה שבסוף מחליטים.

תומר מוסקוביץ: לא נכון לקבוע באופן גורף שאם יש מישהו שקנה ג'יפ שיש עליו משכון צריך לפגוע בזכות הקניין של מי שמימן לו את הג'יפ הזה.

יעקב אשר: תחשוב על בעל אולם שמחות שחצי שנה לא עובד.

יעקב אשר: הוא קנה את הרכב בשביל לסחוב את מה שהוא צריך.

תומר מוסקוביץ: במקרים המיוחדים האלה הוא יוכל לפנות לרשם.

יעקב אשר: איפה זה בא לידי ביטוי בחוק?

תומר מוסקוביץ: לא צריך לכתוב את זה, זה קיים בכל מקרה.

תומר מוסקוביץ: אנחנו לא כותבים פה את כל חוק ההוצאה לפועל מחדש, אנחנו רק מוסיפים על מה שקיים.

יעקב אשר: כשאתה מחריג אתה מאותת לרשמים.

תומר מוסקוביץ: אני לא מאותת להם בכלל.

תומר מוסקוביץ: כשרצינו להפנות לרשמים במפורש, כתבנו להם את העניין של עיקול מיטלטלין.

תומר מוסקוביץ: כשמדובר במשכון רכב, הרכב הוא לא של החייבים.

תומר מוסקוביץ: זה שהמפתחות אצל החייב עוד לא מוציא את הרכב מהזיקה של סוכנות הרכב.

תומר מוסקוביץ: פגיעה בזכות הקניין הזאת תהרוס את שוק הליסינג.

תומר מוסקוביץ: בעלי הרכב, שזו חברת הליסינג, יודעים שהם יכולים לתת את הרכב כי יש להם בטוחה.

תומר מוסקוביץ: אם הם יידעו שמחר, בשם איזה רצון להיטיב עם החייבים, אנחנו מונעים מהם לקבל את הרכב, לא יהיה שוק ליסינג, הם יגידו לבן אדם: אם אתה רוצה לקנות רכב, תקנה אותו במזומן.

 << אורח >> עודדה פרץ: רציתי לדבר על המתווה שבנק ישראל עשה יחד עם המערכת הבנקאית שדוחה את המשכנתאות למי שרוצה בחצי שנה, אפילו יותר, עד סוף 2020.

 << אורח >> עודדה פרץ: בתקופה הזאת לא מתחילה להיספר החצי שנה.

 << אורח >> עודדה פרץ: אם דחו לבן אדם את המשכנתה בתשעה חודשים, נניח ממרץ עד דצמבר, יש לו עוד חצי שנה לפי חוק ההוצאה לפועל הרגיל, וכל התקופה של הדחייה לא נחשבת לאי פירעון.

 << אורח >> עודדה פרץ: יש לו מקסימום שנה ורבע בה הוא לא משלם את המשכנתה ואי אפשר לפתוח הליכים נגדו, שזו תקופה מאוד מאוד ארוכה.

 << אורח >> עודדה פרץ: הבנקים לא מפנים אנשים מהבתים בתקופה הזאת.

 << אורח >> עודדה פרץ: המקרים שבהם נדרש פינוי מגיעים אלינו.

 << אורח >> עודדה פרץ: היו לי שניים-שלושה מקרים כאלה.

 << אורח >> עודדה פרץ: אנשים פונים בהתחלה למשרד ראש הממשלה, רק אחר כך זה מגיע אלינו.

 << אורח >> עודדה פרץ: אנחנו בוחנים כל מקרה לגופו.

 << אורח >> עודדה פרץ: היה מקרה של זוג שהתגרש שהגבר היה נוכל והאישה רצתה שיפנו אותו מהבית.

תומר מוסקוביץ: גם היום, בלי הקורונה, אין לרשמים שום סמכות לגעת במשכון.

תומר מוסקוביץ: המשכון נתפס כנכס של הממשכן.

תומר מוסקוביץ: אנחנו עדיין אומרים שלא נכון לגעת במשכון, זו סכנה גדולה מדי.

מרב זוהרי: אם בהסדרים כספיים אנחנו חושבים שנכון להאריך את המועדים כדי לאפשר לאנשים להיכנס להסדרי תשלומים שונים שאנחנו מציעים, במקרה של משכון אין אפשרות לפרוס לתשלומים, החלופה היא להאריך לו את המועד רק כדי שינסה להגיע לאיזה שהוא הסדר עם הזוכה.

עודד אופק: אני רוצה להתייחס לעניין של משכון רכב.

עודד אופק: צריך לזכור, ערך הרכב יורד ככל שחולף הזמן.

עודד אופק: האיזון הוא גם לטובת החייב, כי כל חודש שעובר ערך הרכב רק יורד.

עודד אופק: ברור שמי שירצה ליטול אשראי העלויות שלו רק יעלו.

עודד אופק: אם אין משכון שניתן לממש אותו, לא יעמידו את האשראי הזה, או יעמידו בעלויות מאוד, מאוד גבוהות.

עודד אופק: אם לא תופסים את הרכב מיידית, החייב עשוי להבריח את הנכס ולא ניתן יהיה לתפוס אותו בהמשך.

עודד אופק: זה קריטי להחריג את נושא המשכון מתוך ההקלות.

יעקב אשר: אני רוצה לחזור לנושא של המשכנתאות.

יעקב אשר: זה שהבנקים נותנים את האפשרות לא פותר את הבעיה של אחד שהיה לו פיגור מסוים במשכנתה והוא התעורר רק אחרי שהוא קיבל את תיק ההוצאה לפועל.

אלעזר שטרן: האם המדיניות של הבנקים ושל בנק ישראל היא רק לגבי תיקים שעוד לא נפתחו שאז ההנחיות לבנקים הן לא לפתוח, או גם לתיקים שכבר נפתחו?

יעקב אשר: אם יש להם אפשרות לדחות, צריך לסגור להם את התיק.

ענת הר אבן: העברתי לך נתונים שעלה מהם שנפתחים תיקים בתקופה הזאת, בתקופת הקורונה, למימוש משכנתה.

יעקב אשר: אל תחריגו אותם לגבי הארכות מועדים.

ענת הר אבן: הבנקים לא פותחים בנקל תיקי מימוש משכנתה.

ענת הר אבן: הכמויות הן לא גדולות.

ענת הר אבן: גם כמות הפינויים באותם תיקים היא קטנה.

ענת הר אבן: בשנה שעברה, ב-2019, אם אני זוכרת נכון, היו כמה עשרות מקרים.

יעקב אשר: הפינויים זה כבר עוד סיפור.

ענת הר אבן: פינוי בתיק למימוש משכנתה.

יעקב אשר: הפינוי הוא השלב האחרון.

יעקב אשר: גם אם הוא הצליח לצאת מהפינוי כי עזרו לו אנשים, כי הביאו לו כסף וכו', יש לו כבר בתוך החשבון 100,000 שקל שכר טרחה ואת כל ההוצאות מסביב.

יעקב אשר: אם אנחנו מדברים על חוק שמגיע לכאן בגלל שאתם מבינים שבתקופה הזאת יש בעיות יותר קשות מאשר בתקופה רגילה, לא צריכה להיות החרגה בקטע הזה.

ענת הר אבן: נקודת המוצא שלי הייתה שתיקים כאלה שנפתחים, זה לא עומק פיגור שנוצר כעת, זה עומק פיגור שנוצר לפני שנה.

 << אורח >> עודדה פרץ: היו שני מקרים שבהם לא עצרתי את הפינוי.

 << אורח >> עודדה פרץ: בשני המקרים האלה היו נושים נוספים שחייבו את הבנק לפנות.

 << אורח >> עודדה פרץ: מאוד חשוב לקחת בחשבון את האיזון בין הנושה לחייב.

 << אורח >> עודדה פרץ: לא תמיד הנושה הוא בנק גדול, ולא תמיד החייב הוא חייב מסכן.

 << אורח >> עודדה פרץ: כל מה שאנחנו מדברים פה זה על איזונים.

 << אורח >> עודדה פרץ: יכול להיות מצב שתחליט שדוחים את המימוש של המשכנתה בעוד חצי שנה וזה יפגע בנושים שלא בצדק.

 << אורח >> עודדה פרץ: חשוב לקחת בחשבון את העניין של המתווה, אבל גם לקחת בחשבון את הנושים האחרים.

 << אורח >> עודדה פרץ: כל מקרה של פינוי מגיע לשולחן שלי.

אלעזר שטרן: האם ההנחיות שגיבשתם כלפי הבנקים היא גם לדחות את פתיחת התיק?

יעקב אשר: התשובה היא לא.

 << אורח >> עודדה פרץ: זו זכות קניין של נושה.

 << אורח >> עודדה פרץ: אם אדם לא משלם את החוב לפי החוזה, יש לנושה זכות קניינית לפעול.

 << אורח >> עודדה פרץ: הפיקוח על הבנקים לא יכול להוציא הוראות לבנקים לדחות את התשלומים של ההלוואות.

יעקב אשר: אני חושב שלא צריך את המשכנתה להחריג, צריך לתת את הארכות האלו בתיקי משכנתה על כל שלב ושלב.

יעקב אשר: הכי חשוב זה השלב הראשוני שלפני פתיחת התיק.

מרב זוהרי: אתה מציע להוסיף את אותה תקופה של הארכה בפתיחת התיק גם לעניין מימוש משכנתה?

יעקב אשר: נכון.

אוסאמה סעדי: אני מבקש להוסיף את המשכון.

אוסאמה סעדי: אין שום היגיון בהחרגה.

יעקב אשר: את נושא המשכון השתכנעתי שצריך להחריג.

יעקב אשר: לגבי המשכנתה לא השתכנעתי.

יעקב אשר: אמרו מקודם שבכל מקרה בנק ישראל נותן אפשרות להאריך.

יעקב אשר: הוא נותן אפשרות להאריך למי שעוד לא פתחו לו הוצאה לפועל.

מרב זוהרי: אנחנו צריכים לבדוק את זה.

יעקב אשר: תביאו את זה בנוסחה הנכונה לקראת סיום הדיון הזה.

אוסאמה סעדי: מה לגבי משכון רכב?

ענת הר אבן: יש כ-7,000 תיקים למימוש משכון רכב בהוצאה לפועל.

ענת הר אבן: אני חושבת שביחס לשוק הרכב שמתנהל בליסינג מימוני לא מדובר בכמות מאוד מאוד גדולה.

ענת הר אבן: במרבית המקרים בהם החייב נכנס לאיזה שהוא פיגור הוא בדרך כלל מדבר עם חברת הליסינג.

ענת הר אבן: נראה לי שרק באותם מקרים שלא הגיעו להבנות נפתח התיק.

אוסאמה סעדי: יש לכם בעיה לאפשר לו למכור את זה?

ליאור שפירא: ההנחה שהלווה ידע למכור את זה יותר טוב מחברת הליסינג לא תמיד מוצדקת בנסיבות האלו.

אוסאמה סעדי: היא מוצדקת.

אוסאמה סעדי: אתה יודע מה המצב במכירה פומבית בהוצאה לפועל.

ענת הר אבן: התמורה בעד הרכב בכונסי נכסים היא לא נמוכה.

ענת הר אבן: היום הם מוכרים במכירות מקוונות, במכרזים.

ענת הר אבן: התמורה היא לפי ערך רכב.

ענת הר אבן: צריך לזכור שמדובר ברכבים חדשים.

יעקב אשר: תעשו חשיבה לגבי אם ניתן לאפשר לו תוך 30 יום למכור את האוטו.

ליאור שפירא: מימוש לא נעשה לפני שפונים לחייב עצמו.

ליאור שפירא: אם הוא ירצה לממש את זה בעצמו, תהיה לו האפשרות לבוא בדין ודברים.

מרב זוהרי: מקובל עלינו להאריך משישה חודשים לשבעה חודשים את פתיחת התיק בנוגע למשכנתאות.

בקי קשת: מישהו שיש לו חוב של 48,000 שקל נדרש לשלם 800 שקל בחודש, שזה מעבר למה שהרבה אנשים מסוגלים לעשות.

בקי קשת: יכול להיות שלא להחיל את זה על משכון רכב זה איזון אחד, אבל האיזון מהצד השני צריך להיות הארכה של יותר משנתיים למדרגה התחתונה.

בקי קשת: במדרגה העליונה הוא יכול להיכנס לחדלות, אבל במדרגה הנמוכה יותר צריך לתת תקופה יותר ארוכה לתשלומים.

בקי קשת: הקורונה הפילה אנשים שקודם לא היו בצרות.

בקי קשת: יש אוכלוסייה שהייתה כבר בצרות, היא רק הייתה על הגבול.

בקי קשת: הקורונה הזיקה לאנשים האלה לא פחות ממה שהיא הזיקה לאנשים אחרים.

בקי קשת: להחיל את זה על התיקים החדשים, על הדברים שעוד לא נפתחו, זה לא נכון.

בקי קשת: אנחנו צריכים להבין שההשלכה של הקורונה הזאת עוד יותר גדולה על מי שהיה מוחלש קודם.

בקי קשת: האנשים שעובדים בעבודות המזדמנות עוד יותר נפגעו משאר האוכלוסיות.

רעות כהן: אני רוצה לחדד את עניין המשכון לעומת המשכנתה.

רעות כהן: אני לא רואה הבדל גדול בין שני הדברים.

רעות כהן: בשני הדברים זו זכות קניינית.

רעות כהן: אדוני, אני רוצה לנסות לשכנע אותך להתמודד עם הסיפור של המשכון.

רעות כהן: אלי הגיעו חייבים שתפסו להם את הרכב בגלל חשש להברחת נכסים.

רעות כהן: הנושים מגישים בקשות מבלי להוכיח שיש חשש ממשי להברחת הנכס.

רעות כהן: לכונסים יש אינטרס למכור את הנכס, זה יהיה שכר טרחה גבוה בשבילם.

רעות כהן: מכיוון שבהרבה מקרים הרכב כבר בשווי נמוך יותר משווי החוב של ההלוואה, החייב נשאר עם הדלתא שתופחת ותופחת.

רעות כהן: בסוף לא רק שהחוב מכפיל את עצמו, הוא נשאר גם בלי רכב.

רעות כהן: היו לי כמה חייבים כאלה שייצגנו.

רעות כהן: לא היה הרבה מה לעשות.

רעות כהן: אם אנחנו בכל זאת מחריגים את המשכון מהחוק, אני חושבת שצריך שתהיה הוראת חוק שתיתן לו זכות למכר עצמי.

רעות כהן: אגב, זה לא רק אנשים שקונים מרצדסים, זה גם כל מיני אנשים שיש להם נכויות וצריכים רכב יותר מורכב מרכב רגיל.

רעות כהן: אני רוצה להצטרף לבקי לגבי סיפור התחולה.

רעות כהן: יש הרבה אנשים שיש להם תיקים בהוצאה לפועל שנפתחו עוד לפני הקורונה.

אלעזר שטרן: ענת, אני זוכר שלגבי דירת מגורים יש הוראה שמאפשרת זכות מכר עצמית.

אלעזר שטרן: האם יש הוראה כזאת לגבי משכון?

ענת הר אבן: יש את זכות הפדיון.

ענת הר אבן: אחרי שהכונס תופס את הרכב יש לחייב זכות פדיון.

אלעזר שטרן: זה מעוגן?

ענת הר אבן: זה מעוגן מהדין הכללי.

אלעזר שטרן: בדין הכללי של חוק המשכון?

ענת הר אבן: כן.

ענת הר אבן: זה לא מעוגן בחוק ההוצאה לפועל.

ענת הר אבן: מה שרעות מתארת לגבי תיקי משכון רכב זה שפותחים אחר כך עוד תיק ליתרת החוב, שזו תופעה שצריך לטפל בה.

ענת הר אבן: אני לא חושבת שאגב חוק הקורונה אפשר לטפל בעניין הזה.

ענת הר אבן: אם אנחנו צריכים לעשות איזה שהוא הסדר, זה צריך להיות הסדר מאוד מפורט.

טיבי רבינוביץ: מימוש משכנתה לוקח כשנה, לפעמים עד כמה שנים.

טיבי רבינוביץ: אנחנו שולחים ללקוחות מכתבים, אנחנו שולחים להם התראות, אנחנו מאפשרים להם למכור את הנכס בעצמם.

טיבי רבינוביץ: בנוסף, יש הסדרים שנעשו על ידי הפיקוח על הבנקים מאז תחילת ההתמודדות עם מגפת הקורונה.

טיבי רבינוביץ: התהליך הזה הוא מאוד מאוד ארוך.

טיבי רבינוביץ: לא בכדי ציינה סגנית המפקחת על הבנקים שהבנקים במהלך רגיל לא מפנים אנשים מבתיהם.

טיבי רבינוביץ: ודאי בתקופת הקורונה יש התחשבות בלקוחות.

טיבי רבינוביץ: אנחנו משתדלים מאוד לא לממש את הנכס.

טיבי רבינוביץ: אני מבקש, אדוני היושב-ראש, להעביר לך מסמך עד תחילת השבוע שמפרט את התהליך.

טיבי רבינוביץ: אין צורך לדחות בעוד זמן, יש מספיק זמן.

יעקב אשר: אני לא צריך מסמך רשמי, אני צריך שתבחנו את העניין הזה לאור מה שאתה אומר.

יעקב אשר: מכיוון שאני יודע שהתהליך הוא ארוך, עוד חודש לא יפיל את התהליך הזה.

יעקב אשר: אם לא היינו יושבים ודנים עכשיו על כלום, גם זה לא היה עולה לדיון.

יעקב אשר: הנקודה המרכזית היא פתיחת תיק ההוצאה לפועל שמתקתק להם 100 אלף שקל שכר טרחה.

יעקב אשר: אני לא בטוח שהארכה הזאת תפיל אתכם, במיוחד לאור זה שאתם בעצמכם דוחים היום משכנתאות.

יעקב אשר: אנחנו נבחן את זה שוב לפני ההחלטה, אבל אני נוטה לכיוון הזה.

אלעזר שטרן: הכוונה הייתה שתהיה דחייה בפתיחה של התיק.

אלעזר שטרן: הפתיחה של התיק היום היא שישה חודשים מרגע שהפיגור מתחיל.

יעקב אשר: גם לפני וגם לאחר, בכל שלב.

אלעזר שטרן: אתה התכוונת לזה שאם צריך שישה חודשים של פיגור עד שהתיק נפתח, היום נדחה את זה בחודש נוסף.

יעקב אשר: מתי מתחיל שכר הטרחה?

יעקב אשר: עם פתיחת התיק.

אלעזר שטרן: שכר טרחה א' מתחיל בפתיחת התיק.

יעקב אשר: יש מעלה אחת בפתיחת תיק הוצאה לפועל - שאז הבן אדם מתעורר.

יעקב אשר: אם שכר הטרחה שלו זה משהו שאפשר לעמוד בו, יכול להיות שאת זה לא צריך להאריך.

יעקב אשר: אני רוצה לתת את האפשרות של החודש הנוסף לפני שהוא נלכד בשכר הטרחה.

אלעזר שטרן: שכר הטרחה מחולק לפעימות שונות.

ענת הר אבן: תיק מגורים פותחים רק כשיש עומק פיגורים של שישה חודשים.

ענת הר אבן: אם הוא מסדיר את העניין בתקופה הזאת, שכר הטרחה הוא רק על שישה חודשי פיגור.

יעקב אשר: אני רוצה לתת לו את הארכה הזאת של החודש.

אלעזר שטרן: האם הכוונה שגם בפתיחת התיק וגם אחרי פתיחת התיק יהיה חודש נוסף?

יעקב אשר: לאחר הפתיחה.

ענת הר אבן: אין לנו בחוק הסדרה לגבי מתי אפשר לפתוח תיקים באופן כללי.

יעקב אשר: אני מדבר על לאחר הפתיחה.

ענת הר אבן: אפשר היום לפתוח תיק משכנתה על דירת מגורים אחרי שישה חודשי פיגור.

ענת הר אבן: התיקון הכי מתאים זה שאפשר יהיה לפתוח תיק כזה אחרי שבעה חודשי פיגור.

יעקב אשר: אבל אז אני מפסיד את החלק שבו אני מעורר אותו לעניין.

ענת הר אבן: יש עוד הוראות בסעיף 81 שנוכל להידרש אליהן.

יעקב אשר: בוא נלך על האחרי, כי האחרי נותן לו עוד 30 יום לסגור את התיק בעודו קטן.

אלעזר שטרן: אם עושים דחייה בשני החלקים, זו דחייה כפולה, זו לא דחייה אחת.

יעקב אשר: העדיפות היא אחרי פתיחת התיק.

יעקב אשר: איפה התחנה הכי טובה?

יעקב אשר: אני פתוח להערות.

ענת הר אבן: יש עוד מועדים.

יעקב אשר: אני רוצה לסגור את העניין הזה בעודו קטן.

תומר רבינוביץ: צריך לזכור שמשכנתאות זה לא רק לטובת בנקים, יש גם שוק אפור.

תומר רבינוביץ: על שוק אפור אין פיקוח.

תומר רבינוביץ: אם שוק אפור רוצה לממש משכנתה, אין לרשם שום סמכות לעכב הליכים כאלה.

תומר רבינוביץ: חשוב שתהיה לרשם סמכות.

תומר רבינוביץ: הבנקים פועלים בצורה מידתית בכל מה שנוגע למימוש נכסים, רק הם לא לבד בזירה הזאת.

תומר רבינוביץ: השוק האפור בתקופה הנוכחית גדל יותר ויותר.

תומר רבינוביץ: צריך לזכור שרכבים הם הרבה פעמים צורך חיוני.

תומר רבינוביץ: היום ישבה אצלי מישהי שיש לה רכב ששווה 30,000 שקל.

תומר רבינוביץ: היא חייבת את הרכב כדי להגיע לעבודה.

תומר רבינוביץ: בלי הרכב אין לה פרנסה.

תומר רבינוביץ: דינו של ג'יפ ששווה 200,000 הוא לא כדין רכב ששווה 20,000 או 30,000, ויש לא מעט רכבים כאלה שהם רכבי ליסינג.

תומר רבינוביץ: חשוב לתת לרשם סמכות לעכב הליכי מימוש כשמדובר ברכב שהוא ממש נחוץ.

תומר רבינוביץ: הדבר האחרון זה כל הנושא של איחוד תיקים.

תומר רבינוביץ: כל ביטול העניין של חייב מוגבל באמצעים הכניס הרבה מאוד אנשים לבעיה מאוד מאוד קשה.

תומר רבינוביץ: יש אנשים שלא רוצים להיכנס לחדלות פירעון, או לא צריכים להיכנס לחדלות פירעון, כמו עורך דין שאם הוא הופך להיות חדל פירעון אין לו פרנסה.

תומר רבינוביץ: אני חושב שלא רק חשוב להאריך את התקופות כמו שהציעו פה, גם חשוב מאוד לתת לרשם סמכות להאריך את התקופה מעבר - כמובן עם מגבלות כאלו ואחרות.

תומר רבינוביץ: חשוב לתת איזו שהיא תקופת גרייס בהתחלה, במיוחד עכשיו כשאנשים נמצאים במצב של חוסר ודאות מאוד מאוד גדול.

תומר רבינוביץ: צריך לתת שישה חודשים או 12 חודשים שבהם התשלום יהיה תשלום מינימאלי.

תומר רבינוביץ: התשלום המינימאלי צריך להתחיל רק אחרי תקופה מסוימת, כדי לתת לאנשים הזדמנות למצוא עבודה חדשה, לשקם את העסק.

תומר רבינוביץ: לא ישר מהיום ראשון לבחור בין תשלום של אלפי שקלים לבין מסלול של חדלות פירעון.

נמרוד הגלילי: אנחנו מתנגדים לכלול את נושא משכון כלי הרכב, משום שערך הרכב מאבד מערכו ככל שהזמן עובר.

נמרוד הגלילי: אם נמתין עם האפשרות לממש את המשכון, בסופו של דבר הערך של ההלוואה רק יגדל.

נמרוד הגלילי: צריך לזכור שחברות הליסינג והשכרת הרכב עושות את זה כדי לקבל את התמורה שלהן.

אלעזר שטרן: אם אני מסכם, אז ההחרגה של המשכון נשארת, העניין של המשכנתה ייבדק.

יעקב אשר: עניין המשכנתה ייכנס, רק צריך לראות באיזה שלב.

יעקב אשר: כמו שהכוונו את הרשם במקרים מסוימים, במקרים מיוחדים, כך אפשר לתת לו שיקול דעת להתרחב מעבר לגבולות הגזרה במקרים מיוחדים.

אלעזר שטרן: היום זה עד שלוש וארבע שנים.

אלעזר שטרן: הם הציעו בדיון הקודם לאפשר לפרוס את זה לחמש או שש שנים בהתאם לגובה החוב.

אלעזר שטרן: אתה בדיון הקודם לא רצית שזה יהיה מעבר לחמש ושש שנים.

יעקב אשר: נכון.

מרב שיבק: היה נדמה לי בדיון הקודם שנשאר איזה פתח של מחשבה על הדבר הזה.

יעקב אשר: השאלה היא איפה ייגמר הפתח הזה.

מרב שיבק: אתה צודק, בסוף כל דבר הוא שרירותי.

יעקב אשר: אני חושש שאם נקבע את זה בהסדר, בסוף כולם ילכו לשם.

מרב שיבק: הפריסה הזאת לא נותנת מענה אמיתי לחיילים שבכל תקופת השירות שלהם לא יכולים לשלם כמעט כלום כי הם משתכרים משכורת מאוד קטנה.

מרב שיבק: אנחנו פוגשים יום-יום את החייבים.

מרב שיבק: אלו יכולות להיות אימהות חד-הוריות, אלו יכולות להיות משפחות מעוטות יכולת שמשתכרות שכר מינימום.

מרב שיבק: אני חושבת שאף אחד לא רוצה שיהיו מאסות של אנשים שפשוט ילכו לחדלות פירעון רק משום ששמו אותם במיטת סדום בלי שום שיקול דעת לרשם.

יעקב אשר: אני לא הסכמתי למתוח את השנים עד בלי קץ.

מרב שיבק: אני חושבת שאפשר עוד שנה למתוח.

יעקב אשר: אולי כן לתת שיקול דעת.

ענת הר אבן: כתבנו בדברי ההסבר להצעת החוק את המקרים של החיילים ואת המקרים של האימהות החד-הוריות.

יעקב אשר: את רק כובלת אותם.

ענת הר אבן: לא, אני לא כובלת אותם.

ענת הר אבן: כתבנו כך: "רשם אשר אינו יכול להחליט בדבר התקיימות התנאים של סעיף 7א1 לחוק, רשאי להתיר לחייב לשלם את חובו לפי צו תשלומים זמני".

ענת הר אבן: הרשם יכול לקבוע לו צו תשלומים זמני של שנה, כשבתום שנה לבחון אם הוא יכול לקבוע לו חמש שנים, ארבע שנים, שלוש שנים.

ענת הר אבן: לא חשבנו שצריך לתת לזה ביטוי בתוך נוסח החוק.

יעקב אשר: זאת השאלה.

יעקב אשר: מאחר ואנחנו מוציאים עכשיו תיקונים, אני חושב שהיה ראוי לסווג את זה למקרים מיוחדים או לטעמים מיוחדים.

יעקב אשר: צריך שיהיה לרשם שיקול דעת.

מרב שיבק: זה פתרון חלקי.

מרב שיבק: כמו שאמרת בצדק, התקרה נשארת אותה תקרה, אותן חמש שנים.

יעקב אשר: לא.

מרב שיבק: אתה מדבר על שיקול דעת להאריך את התקופה?

יעקב אשר: צריך שיהיה שיקול דעת במקרים המיוחדים לתת מעבר לתקרה.

אלעזר שטרן: בלי מגבלה?

אלעזר שטרן: שיקול הדעת יכול להיות גם לעוד 10 שנים?

יעקב אשר: מה זאת אומרת "בלי מגבלה"?

יעקב אשר: אתה מדבר פה על סכומים מסוימים, נכון?

אלעזר שטרן: במסגרת חוק חדלות פירעון היה מוסד של חייב מוגבל באמצעים, שהאדם יכול היה גם לשלם 100 שקל בחודש.

אלעזר שטרן: בצורה הזאת לא רק שהוא לא פורע את החוב, גם החוב ממשיך לגדול.

אלעזר שטרן: הרעיון היה לקטוע את המצב הזה שאנשים ישלמו במשך שנים סכומים מאוד קטנים.

יעקב אשר: אתה מציע שניתן שיקול דעת לרשם אבל נגביל אותו.

יעקב אשר: אם אתה מגביל אותו, זה כבר הופך להיות ברירת המחדל.

מרב שיבק: אני חושבת שטוב נעשה אם נחשוב להאריך בעוד שנה לפחות.

מרב שיבק: הרעיון הוא שכמה שיותר אנשים יוכלו לשלם את מלוא החוב אם נפרוס להם את החוב בצורה סבירה, ושכמה שפחות אנשים יגיעו לחדלות פירעון כשהם לא צריכים להיות בחדלות פירעון.

יעקב אשר: גם אם נוסיף שנה, יכול להיות שייפלו כאלה שזה לא עזר להם.

מרב שיבק: אני מסכימה איתך.

מרב זוהרי: אני לא חושבת שזה נכון להשאיר את החייב כל כך הרבה שנים בהוצאה לפועל.

ליאור שפירא: כמה חייבים יש שאם נאריך להם את הזמן זה ישנה להם?

ליאור שפירא: אני בטוח שמדובר באפס אנשים, כלום שבכלום.

ליאור שפירא: אנחנו מקיימים ויכוח על בן אדם שלא קיים.

ענת הר אבן: בסעיף 7 לחוק העיקרי –

ענת הר אבן: המצאת האזהרה" יבוא "בתוך תקופה של 50 ימים מיום המצאת האזהרה"; סעיף 7(א) עוסק בזה שמנהל לשכת ההוצאה לפועל צריך להמציא אזהרה לחייב שעליו למלא אחר פסק דין ולשלם את החוב בתקופה של 20 ימים ממועד המצאת האזהרה.

ענת הר אבן: מועד זה מוארך כעת ל-50 ימים.

ענת הר אבן: באזהרה יש הוראה לחייב שאם הוא לא יכול לשלם את החוב, עליו להתייצב לחקירת היכולת בלשכת ההוצאה לפועל בתוך 21 ימים.

ענת הר אבן: מועד זה מוארך ל-51 ימים.

ענת הר אבן: סעיף 7א(א) לחוק עוסק בחייב שאין ביכולתו לשלם את החוב הפסוק במלואו בשיעורים שנקבעו בהוראת תשלום לפי סעיף 99(א), ולכן נתבקש להגיש לרשם בקשה לתשלום החוב הפסוק בתוך 20 ימים.

ענת הר אבן: המועד הזה מוארך ב-30 ימים נוספים.

אלעזר שטרן: הוועדה צריכה לתת את הדעת על הרציונל של דחיית המועדים.

יעקב אשר: אנחנו דוחים כרגע את המועד של האזהרה?

ענת הר אבן: כן.

ענת הר אבן: 30 ימים אחרי שמומצאת לחייב אזהרה ניתן להתחיל כנגדו בהליכים.

ענת הר אבן: מה שהחייב יכול לעשות באותם 30 - לא כשמדובר בפסק דין אלא כשמדובר בתובענה או בשטר - היא להגיש התנגדות לבית המשפט.

יעקב אשר: מה הרווח שלי ב-50 יום?

ענת הר אבן: זה נותן לו עוד תקופה.

ענת הר אבן: אמרנו שהחייב יכול לפרוע את כל החוב במזומן.

ענת הר אבן: אם אנחנו מדברים על ההתארגנות כדי לגייס את כל החוב במזומן, חשבנו שצריך לתת לו עוד קצת זמן להתארגנות.

יעקב אשר: מכתב האזהרה יוצא לו באותו זמן.

יעקב אשר: השאלה אם נותנים לו 30 יום או 50.

אלעזר שטרן: יש שני מסלולים מהרגע שממציאים את האזהרה.

אלעזר שטרן: בפסק דין רגיל יש 30 ימים עד שאפשר לנקוט נגדו בהליכים, שאת זה מאריכים מ-30 ימים ל-51 ימים, ובשטר או בתביעה על סכום קצוב יש 30 ימים שהוא יכול להגיש בהם התנגדות, שאת זה דוחים ל-60 ימים.

יעקב אשר: לא דוחים את ההתראה הזאת.

מרב זוהרי: אחרי ה-30 ימים או ה-20 ימים נוסף שכר טרחה וננקטים הליכים נגד החייב.

מרב זוהרי: מה שרצינו זה לייצר שלב טרום ההליכים בו החייב מקבל הזדמנות להסדיר את החוב מול הזוכה או דרך ההליכים הקיימים.

יעקב אשר: את הרציונל הזה אני מקבל, אני חושב שהוא נכון.

יעקב אשר: הייתי נותן את הדחייה הזאת לפי בקשתו.

ענת הר אבן: אנחנו בהיערכות לחוק הזה כבר מאפריל.

יעקב אשר: אני חושב שהתהליך הזה צריך להיות מלווה עם תהליך של "הולכים לקראתך, בוא תעשה מאמץ".

ענת הר אבן: המאמץ הוא לשלם את כל החוב.

יעקב אשר: אני מציע שזה לא יהיה במכתב הלקוני הרגיל.

מרב זוהרי: מבחינה מחשובית זה מאוד מאוד בעייתי.

יעקב אשר: את אומרת שהפרוצדורה יכולה להרוג את התהליך.

מרב זוהרי: חשבנו ללכת על תקופת הארכה יותר ארוכה, אולי עם אפשרות של חריגים, אבל בסוף אמרנו שנלך על משהו יותר כללי.

יעקב אשר: אנחנו נלך על ההרחבות האלו.

יעקב אשר: אני רואה בזה צורך.

יעקב אשר: זה זמן שיאפשר התארגנות, זה זמן שיאפשר להגיע להסדרים, לגייס כסף.

עודד אופק: אנחנו חרדים מזה שההסדר יהיה באופן גורף לכל החייבים.

עודד אופק: אולי צריך לחייב את החייב בתצהיר על כך שהוא פונה להסדר הזה בגלל תקופת הקורונה.

עודד אופק: צריך לזכור שבתקופת האזהרה לא ניתן לפעול באמצעי גבייה כנגד החייב.

עודד אופק: צריך להגן על החייבים, אבל גם צריך למצוא איזה שהוא איזון.

ענת הר אבן: יש מנגנון שמאפשר לזוכה, אם הוא חושב שיכולתו הכלכלית של החייב מאפשרת לו לשלם את החוב, לבקש את הביטול.

עודד אופק: הפכתם את נטל ההוכחה בזה שהזוכה הוא זה שצריך להוכיח, לא החייב.

עודד אופק: אני מנסה להוסיף משקל כלשהו לחייב, לא משקל מכביד, כדי שגם הוא יוכיח מינימום הוכחה.

ענת הר אבן: מי יבדוק את ההוכחה הזאת?

ענת הר אבן: אנחנו לא יכולים להקצות לזה כוח אדם.

יעקב אשר: אני חושש ממה שאתה אומר.

יעקב אשר: תתחיל התנהלות שלמה סביב ההצהרה.

עודד אופק: אני לא מציע להתנות את ההצהרה בדבר.

עודד אופק: ההצהרה תהיה אוטומטית.

יעקב אשר: אם נתחיל עם יותר מידי פרוצדורות זה ייפול על הפרוצדורה.

מרב שיבק: זה גם לא לכולם נגיש.

ליאור שפירא: אני חושב שהתיקון של הארכת המועדים מזיק לחייבים, הוא לא מועיל.

ליאור שפירא: הסברנו למשרד המשפטים שמשרדי עורכי הדין מקבלים את התיקים של החייבים הרבה לפני שהם מגיעים להוצאה לפועל.

ליאור שפירא: כמעט 80% מהתיקים מסתיימים במשרדי עורכי הדין, המיעוט מגיע להוצאה לפועל.

ליאור שפירא: כתוצאה מכך שפערי הזמנים עכשיו גדלים הזמן שבו התיק יבלה במשרד עורכי הדין יקטן.

ליאור שפירא: אנשים שהיינו יכולים להסדיר את החוב שלהם ללא שכר טרחה, ללא אגרה, ללא ריבית, ללא פתיחת תיק הוצאה לפועל, יקטן.

ליאור שפירא: ברור שאני יכול לסגור את התיק בהוצאה לפועל, רק הפעם הוא ישלם שכר טרחת עורך דין, אגרה.

ליאור שפירא: דעתנו נשמעה חלקית.

ליאור שפירא: אמנם הורדו הימים, אבל לדעתנו לא מספיק.

ליאור שפירא: כך או כך, התוספת היא של 30 יום.

ליאור שפירא: עיקר התיקון נוגע לתיקים עד 50,000 שקל.

ליאור שפירא: בתיקים עד 50,000 שייכנסו למסלול הקורונה החייב נדרש לשלם תוך 45 יום.

ליאור שפירא: יש פער של חמישה ימים בין ה-50 ימים שאנחנו נותנים לו להגיש התנגדות, לבין 45 הימים שהוא צריך לשלם.

ליאור שפירא: אני לא מצליח להבין מה החמישה ימים האלה אמורים לעשות, הרי ברור שהוא לא ישלם.

ליאור שפירא: כל המהות של הישיבה שלנו כאן היא על מנת לאפשר לאותם נפגעי קורונה לשלם בצורה נוחה, עם שכר טרחה מופחת, עם ריבית נמוכה, עם אגרה נמוכה, שזה מבורך, אנחנו בהחלט בעד, רק צריך לאפשר את זה לאותם אנשים שרוצים להיכנס למסלול.

ליאור שפירא: אם ההתחלה של דעתנו לא נשמעה, לפחות שהסוף של דעתנו תישמע ותגבילו את זה ל-45 יום, לא ל-50 יום.

ענת הר אבן: למי שקיבל אזהרה של פסק דין יש 50 ימים, ולמי שקיבל אזהרה של תובענה ושטרות יש 60 יום.

ענת הר אבן: יכולנו ליצור את ההסדר ככה שהחייב יוכל להיכנס להסדר ביום ה-50, אבל לא רצינו שהחייב יפספס ולכן הקדמנו את המועד בכמה ימים.

ליאור שפירא: א', מצוין עשיתם, רק למה לאותו חייב שלא נכנס לאותו מסלול אתם נותנים 50 ימים?

ליאור שפירא: תנו לו את אותם 45 ימים.

ליאור שפירא: גם יושב-ראש הוועדה אמר שהוא לא רוצה לאפשר את זה למי שלא במשחק.

יעקב אשר: השאלה לאן להתאים את זה, לכיוון הזה או לכיוון הזה.

מרב זוהרי: אתה לא יודע בוודאות אם מי שלא שילם זה בגלל שלא עודכנה הבקשה שלו במערכת.

יעקב אשר: אני מציע שתשקלו את ההערה הזאת, אבל אנחנו בעיקרון הולכים על מה שמופיע כרגע בחוק.

ענת הר אבן: "הסדר תשלומים 7א3.

ענת הר אבן: (א) חייב שסכום החוב שלו אינו עולה על 50,000 שקלים מיוחד – הוראת חדשים, רשאי לשלם את חובו בתשלומים לפי הסדר שעה התשלומים המיוחד המפורט בתוספת השישית (בסעיף זה – הסדר תשלומים מיוחד) ולפי הוראות סעיף זה, ובלבד ששילם תשלום ראשון בתוך 45 ימים ממועד ממועד המצאת האזהרה לחייב; שאר התשלומים ישולמו ברציפות, מידי חודש בחודשו, באותו היום בחודש בו שולם התשלום הראשון כאמור.

ענת הר אבן: ב) חייב כאמור בסעיף קטן (א) יגיש למנהל לשכת ההוצאה לפועל בקשה להכיר בו כחייב המשלם לפי הסדר תשלומים מיוחד בתיק שבו שילם את התשלום הראשון אמרו בסעיף קטן (א) (בסעיף – זה – בקשה להכרה); החייב יפרט בבקשה את מספר התיק שבו מוגשת הבקשה, את מספר הטלפון הנייד שבאמצעותו ניתן ליצור עמו קשר או אמצעי קשר אחר שלו, וכן יצרף אסמכתא על התשלום הראשון לזוכה בתיק אלא אם כן התקיימה אחת מהוראות סעיף 69ב4(ג)(1) או (2).

ענת הר אבן: סעיפים 69ב5, 69ב6, 69ב8 ו-69ב9(א), בשינויים

ענת הר אבן: ד) הכיר מנהל לשכת ההוצאה לפועל או רשם

ענת הר אבן: הסדר תשלומים מיוחד, תיכנס ההכרה

ניתנה ההכרה: אם מתווספת ריבתי לחוב – יפחית, ממועד ההכרה ואילך, את הריבית שהייתה אמורה להיווסף לחוב אלמלא ניתנה ההכרה, בשיעור של 50 אחוזים, ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 69ב12 בשינויים המחויבים;

ניתנה ההכרה: במסגרת התיק ממועד ההכרה.

אלעזר שטרן: בשונה מחייב משלם ששם רק הליכי גבייה מסוימים יינקטו, פה מדובר על כל הליך גבייה.

אלעזר שטרן: שום הליך גבייה לא יינקט נגדו אם הוא ממשיך לעמוד בתשלומים.

ענת הר אבן: אם חייב מגיש התנגדות יש עיכוב הליכים על כלל ההליכים.

ענת הר אבן: יכול להיות שהחייב ישקול לא להגיש התנגדות כי ההסדר הזה הוא הסדר שעדיף לקיימו מאשר להגיש התנגדות.

ענת הר אבן: עיכוב ההליכים הוא עיכוב הליכים כללי.

ענת הר אבן: (ה) על אף האמור בסעיפים 10(א) ו-10ב(ב), כל עוד החייב בתיק מוכר כחייב המשלם לפי הסדר תשלומים מיוחד, אין הזוכה המיוצג זכאי לשכר עורך דין נוסף מלבד לשכר האמור בסעיף 10ב(א).

אלעזר שטרן: המשמעות של הדבר הזה - שזה ייפול על הכתפיים של הזוכה.

אלעזר שטרן: כשהזוכה משלם לעורך הדין שמייצג אותו, הוא משלם לו סכום מסוים של כסף.

אלעזר שטרן: בניגוד למצב רגיל שבו שכר הטרחה מגולגל על החייב, פה זה חלק מאוד קטן.

יעקב אשר: יכול להיות שאפילו הזוכה יברך על כך.

אלעזר שטרן: מצד שני, הסכומים האלה יכולים להיות סכומים גבוהים.

יעקב אשר: יכול להיות שזה יוזיל את שכר הטרחה שעורכי הדין ייקחו מהזוכים.

אלעזר שטרן: צריך לעשות פה את השיקול.

אלעזר שטרן: יכול להיות שהזוכים יגידו: אנחנו מעדיפים לספוג את הדבר הזה ולקבל את הכסף בצורה מסודרת.

עודד אופק: צריך לזכור שהתחולה היא מעטה ואילך.

ליאור שפירא: יש כאן פגיעה ממשית בציבור עורכי הדין, שזה ציבור לא קטן, אנחנו 80,000 אנשים.

ליאור שפירא: זו באמת פגיעה קשה בשכר טרחה, אבל יחד עם זאת אנחנו צריכים להיות מתחת לאלונקה בדיוק כמו כולכם.

ליאור שפירא: אם צריך לעזור לאותם חייבים לעבור את המשבר הזה בהצלחה - אנחנו איתכם בעניין הזה.

ליאור שפירא: הלשכה תורמת, עושה.

יעקב אשר: אני מעריך את מה שאמרת לגבי להיות מתחת לאלונקה.

יעקב אשר: כולנו עושים את זה עכשיו.

אלעזר שטרן: התחולה היא סוגיה מורכבת שצריך לטפל בה.

אלעזר שטרן: אם יוחלט את סעיף 7א(3), את הסדר התשלומים המיוחד הזה, להחיל גם על תיקים קיימים, ברור שיש אלמנטים מסוימים שאי אפשר להחיל - האגרה, שכר הטרחה.

ענת הר אבן: מרבית ההסכמים שיש בין זוכים מוסדיים לעורכי הדין לא מתבססים דווקא על שכר הטרחה המינימאלי שקבוע בכללי לשכת עורכי הדין.

ענת הר אבן: שכר טרחה א' וב' שנזקפים בתיק הם לא משהו מכוח חוק ההוצאה לפועל, הם מכוח הכללים.

ענת הר אבן: הרבה זוכים עושים הסדרים שמבוססים על גבייה.

ליאור שפירא: 99.

ליאור שפירא: 9% משכר הטרחה של עורכי הדין זה שכר טרחה שנפסק בהוצאה לפועל.

ענת הר אבן: בחנו את הנושא הזה.

ליאור שפירא: יש אולי אחוז שלא.

ענת הר אבן: (ו) זוכה רשאי להגיש למנהל לשכת ההוצאה לפועל בקשה לבטל את ההכרה בחייב כמשלם לפי הסדר תשלומים מיוחד, אם החל ממועד ההכרה החייב לא שילם במועד, תשלום אחד לפחות, לפי הסדר התשלומים המיוחד; הזוכה יצרף לבקשתו תצהיר או מסמכים לתמיכה בבקשה; לעניין זה, "תשלום במועד", למעט לעניין התשלום הראשון כאמור בסעיף קטן (א) –תשלום בתוך 30 ימים ממועד התשלום.

ליאור שפירא: התפקיד של החייב פשוט וקל - הוא צריך לשלם כסף.

ליאור שפירא: לשכת ההוצאה לפועל יודעת אם הוא שילם או לא שילם.

ליאור שפירא: הזוכה לא צריך להגיש בקשה פוזיטיבית לראש הלשכה להוצאה לפועל: תוציא את הבן אדם.

ליאור שפירא: אנחנו לא צריכים להגיש עוד בקשות.

ליאור שפירא: לא צריך להטיל עלינו עוד הוצאות.

ענת הר אבן: דנו בסיפור הזה כשדנו בחייב המשלם.

ענת הר אבן: אנחנו לא ערוכים לזה, אנחנו לא יכולים לעשות את זה.

ענת הר אבן: לעורכי הדין יש תוכנות לא פחות טובות מהתוכנות שלנו, הם יודעים לעשות את המעקבים האלה.

ענת הר אבן: יכול להיות שהם לא רוצים שהחייב ייצא מתוך ההסדר הזה מתוך מחשבה שהחייב ישלים את התשלומים.

ענת הר אבן: זאת לא צריכה להיות הוצאה אוטומטית, זאת צריכה להיות הוצאה לבקשת זוכה.

יעקב אשר: לא נצליח לתקן היום את כל מה שלא הצלחתם לתקן קודם, אבל תיקחו את זה כשיעורי בית מבחינתכם.

יעקב אשר: יש היגיון במה שהוא אומר.

יעקב אשר: זה צריך להיות משהו אוטומטי שקורה.

מרב זוהרי: הרבה פעמים התשלומים מבוצעים מחוץ להוצאה לפועל בין החייב לזוכה.

מרב זוהרי: לא תמיד להוצאה לפועל תהיה אינדיקציה אם הוא שילם או לא שילם, מה שיכול להביא למצב שהיא תוציא מההסדר חייב שמשלם באופן קבוע לזוכה.

מרב זוהרי: לא רצינו להגיע לתוצאה הזאת.

יעקב אשר: מה היום אתה עושה במקרים כאלה?

יעקב אשר: אתה גם צריך לפנות.

ליאור שפירא: אין לי מקרים כאלה.

יעקב אשר: למה אין לך מקרים כאלה?

ליאור שפירא: לחייב משלם אני מודיע.

יעקב אשר: זה אותו דבר.

ליאור שפירא: זה משתלב עם הסעיף הבא, עם הסעיף של האגרה וההשלמה של שכר טרחה.

ליאור שפירא: ברגע שהחייב לא משלם הזוכה צריך להשלים את האגרה.

ליאור שפירא: אני מציע שברגע שאני אגיש את הבקשה לתשלום האגרה כי אני מחויב בה, אוטומטית הפרש שכר הטרחה שלי יבוא והחייב ייצא מהמסלול.

ליאור שפירא: זאת הדרך היחידה שאנחנו יכולים לאחד את התשלומים, לאחד את תיק ההוצאה לפועל.

ליאור שפירא: על פי החוק המוצע, אם חייב לא משלם, אני אמור להגיד לראש ההוצאה לפועל: הוא לא משלם, אני רוצה שתוציא אותו מההסדר.

ליאור שפירא: אני טוען שהוא אמור לצאת אוטומטית מההסדר.

ליאור שפירא: ברגע שהוא יצא אוטומטית מההסדר, אני מקבל את ההפרש של שכר הטרחה שלי, ואז יש לי 90 יום לשלם את ההפרש, את האגרה.

ליאור שפירא: תיווצר סיטואציה שבה אני זכאי לשכר טרחה בלי ששילמתי את האגרה ואותו חייב שעכשיו הבין שאני הרבה יותר רציני כי אני מתחיל לפעול, יבוא למשרדי ויגיד: אוקי, אני משלם.

ליאור שפירא: האם אני לוקח את הכסף על האגרה שאני עדיין לא שילמתי?

ליאור שפירא: אם לא שילמתי את האגרה, עקרונית התיק הזה גם מתבטל.

ליאור שפירא: בנוסף, אני צריך עכשיו להתדיין עם ראש ההוצאה לפועל, להגיד לו: שמע, הוא חייב שלא נמצא במשרד.

ליאור שפירא: כדי לפתוח את הדלת עבור הזוכה הוא צריך לשלם את האגרה.

ליאור שפירא: המדינה הפחיתה את האגרה לאותם אנשים שהם נפגעי קורונה ונמצאים במסלול של משלמים.

ליאור שפירא: לאותם אנשים שלא, המדינה אמרה: אתה רוצה לפעול?

ליאור שפירא: תחזיר לי את האגרה, תשלם, ואז הזוכה משלם את האגרה.

ליאור שפירא: תשלום האגרה זה הטריגר לאפשרות לקבל את שכר הטרחה.

ענת הר אבן: אנחנו צריכים שזה יפעל במתכונת הקיימת היום.

ענת הר אבן: שכר טרחה ב' מתווסף כשאתה נוקט בפעולה.

ענת הר אבן: כל מה שאתה מבקש אלה שינויים מחשוביים שלא נוכל לעשות אותם מחר בבוקר.

ענת הר אבן: אתה רוצה שהטריגר להתווספות שכר הטרחה יהיה תשלום האגרה.

ענת הר אבן: אנחנו לא נוכל לעשות את זה.

יעקב אשר: עם הלוגיקה את מסכימה, אם אני מבין נכון.

ענת הר אבן: הזוכה צריך לשלם אגרה בפתיחת התיק.

ענת הר אבן: שינינו את ההסדר של תשלום האגרה כך שהזוכה משלם את האגרה בשתי פעימות.

ענת הר אבן: אנחנו מדברים פה על משרד שישלם את האגרה ורגע אחרי שהוא ישלם את האגרה הוא יבקש הליך ויקבל את שכר הטרחה.

ליאור שפירא: שילמתי את האגרה הראשונה.

ליאור שפירא: אם הגעתי אחרי 45 יום וראיתי שהחייב לא שילם, אני פונה לראש ההוצאה לפועל ואומר: תשמע, הוא לא שילם, אני רוצה לפעול.

ליאור שפירא: האם אני מקבל את ההשלמה של שכר הטרחה, את שכר טרחה ב'?

ענת הר אבן: אתה משלם את האגרה.

ליאור שפירא: לפי החוק אני יכול למשוך את האגרה 90 יום.

ענת הר אבן: אם בתוך 90 יום אתה לא תשלם את האגרה התיק ייסגר לך.

ליאור שפירא: שייסגר, אין לי בעיה, את הכסף כבר לקחתי.

ענת הר אבן: אתה לא יכול לפעול בלי ששילמת אגרה.

אלעזר שטרן: בהמשך כתוב שהזוכה נדרש לשלם את ההפרש עם הגשת בקשה לנקיטת הליכים.

אלעזר שטרן: אם תרצה לנקוט בסוף ה-51 יום או בסוף ה-60 יום הליך נגדו אתה חייב לשלם את ההפרש של האגרה.

אלעזר שטרן: ה-90 ימים זה משהו אחר.

אלעזר שטרן: אם החלטת לא לנקוט הליכים, או הגשת את הבקשה ועוד לא שילמת את האגרה בתוך 90 ימים, התיק ייסגר.

אלעזר שטרן: לא ינקטו בשום הליך לפני שתשלם את ההפרש.

אלעזר שטרן: זה מה שכתוב בסעיף 9א(ב).

ליאור שפירא: אני מפנה את אדוני לסעיף 10ב(ב).

ענת הר אבן: (ז) זוכה רשאי להגיש לרשם ההוצאה לפועל בקשה לבטל את ההכרה בחייב כמשלם לפי הסדר תשלומים מיוחד בשל אי התקיימות התנאים להכרה בחייב לפי סעיף קטן (א) בהתאם להוראות סעיף 69ב10(א) ו-(ב), בשינויים המחויבים; החליט הרשם על ביטול ההכרה כאמור, יבוטלו תוצאות ההכרה החל ממועד החלטתו, ואולם אם הוגשה בקשת הזוכה לביטול ההכרה בתוך 30 ימים ממועד שליחת ההודעה על ההכרה לזוכה, יורה הרשם על הוספת הריבית שהופחתה לפי סעיף קטן (ד)(1).

ענת הר אבן: (ח) הגיש הזוכה בקשה לביטול ההכרה כאמור בסעיף קטן (ו), יחולו הוראות סעיפים 69ב14, 69ב15(א), 69ב16 ו-69ב17, בשינויים המחויבים.

אלעזר שטרן: חשוב לומר שההפניה לסעיפים האלה מאיינת את אחת ההערות שנשלחו לוועדה על ידי עורך דין אהוד כהן, אם אני זוכר נכון - שצריך להעביר את הבקשה לחייב.

אלעזר שטרן: זה כבר נמצא פה, זה נמצא בהפניות האלו.

בקי קשת: איך החוק הזה ישתלב עם הסיפור של הסגר?

בקי קשת: לא תהיה נגישות טכנית להוצאה לפועל.

בקי קשת: כמעט רוב החייבים לא מיוצגים.

בקי קשת: גם חלק גדול מהם לא יכול באמצעים טכנולוגיים לשלוח.

בקי קשת: יש בעיית נגישות בכל הנוגע להגשת מסמכים במועדים האלה.

בקי קשת: יש לנו מרכז זכויות למי שיש לו בעיה וצריך למלא את הטופס, אבל גם אנחנו נהיה סגורים.

בקי קשת: מה מתוכנן לקרות עם ארכת המועדים והנגישות?

ענת הר אבן: אמצעי התשלום הם מגוונים.

ענת הר אבן: התקופה הזאת יצרה חובה לכולנו להיות מחוברים יותר טכנולוגית ממה שהיינו בעבר.

ענת הר אבן: רובנו לא היינו כל כך דיגטליים וטכנולוגיים.

ענת הר אבן: רובנו שכללנו את המיומנות הזאת.

ענת הר אבן: כל עוד שר המשפטים לא יכריז על השבתה הלשכות תפעלנה מרחוק.

ענת הר אבן: את התשלומים אפשר לבצע מרחוק באמצעות כרטיס אשראי, תשלום מקוון, העברה בנקאית.

ענת הר אבן: גם הגשת הבקשה לחייב משלם מרחוק היא אפשרות קיימת.

ענת הר אבן: נכון שזה מצריך איזו שהיא מיומנות טכנולוגית, אבל זה העולם שבו אנחנו חיים היום.

ענת הר אבן: אם אתם רוצים, תאריכו את המועדים מ-30 ימים ל-60 ימים.

יעקב אשר: אין לדבר סוף.

יעקב אשר: אנחנו בסוף נאבד את התהליך לגמרי.

ענת הר אבן: (ט) על אף הוראות בסעיף קטן (ד)(2), רשם ההוצאה לפועל רשאי, מיוזמתו, לבקשת מנהל לשכת ההוצאה לפועל או לבקשת הזוכה בתיק, להורות על נקיטת הליכים בתיק כלפי חייב שהוכר, אם שוכנע כי החייב מנצל לרעה את הליך הסדר התשלומים המיוחד, לצורך סיכול הליך גביית החוב, לרבות אם קיים חשש ממשי כי החייב יבריח את נכסיו בתקופה שההסדר חל עליו; החליט הרשם על נקיטת הליך כאמור, רשאי הוא לתת הוראות לעניין שכר עורך הדין בעד נקיטת ההליך.

עודד אופק: החשש הממשי נראה לי הכבדה מעט גדולה על הזוכה.

עודד אופק: חשש ממשי זה נטל שלדעתי יהיה קשה מאוד לעמוד בו גם באותם מקרים חריגים.

ענת הר אבן: נכון.

ענת הר אבן: אני יכולה להגיד לך שהסעיף הזה קיים בחוק המרכז.

ענת הר אבן: כמות הבקשות להליכים לפני אזהרה שמגישים בהוצאה לפועל היא מאוד גבוהה בגלל שאין את הנטל הזה.

ענת הר אבן: במימוש הסעיף לפי חוק המרכז, שמנוסח מאוד דומה, מספר הבקשות הוא מאוד מצומצם.

ענת הר אבן: הכוונה הייתה לאותן סיטואציות שיש ידיעה על הברחת נכס.

ענת הר אבן: (י) זוכה רשאי להגיש בכל עת לרשם ההוצאה לפועל בקשה לבטל את ההכרה בחייב כחייב המשלם לפי הסדר תשלומים מיוחד, אף אם התקיימו בחייב התנאים להכרה לפי סעיף קטן (א), אם התקיים אחד מאלה:

ענת הר אבן: לו לשלם את החוב הפסוק במלואו;

ענת הר אבן: התשלומים המיוחד לצורך סיכול הליך גביית החוב, לרבות אם קיים חשש ממשי כי החייב יבריח את נכסיו בתקופה שההסדר חל עליו;

ענת הר אבן: תחילת הוראת השעה ובטרם פתיחת התיק בהוצאה לפועל, הסכם לתשלום החוב הזהה להסדר התשלומים המיוחד או המיטיב עם החייב בהתאם לצרכיו לעומת הסדר זה, והחייב לא עמד בהסדר התשלומים שנקבע במסגרת ההסכם, ובלבד שהזוכה גילה לחייב במועד כריתת ההסכם שאי עמידה בתנאי ההסכם תהווה עילה לביטול ההכרה בו כחייב המשלם לפי הסדר תשלומים מיוחד כאמור בסעיף קטן זה; הרשם לא יבטל את ההכרה בחיי אם שוכנע שהחייב לא עמד בהסכם שנכרת עם הזוכה בשל שינוי לרעה ביכולתו לשלם את התשלומים שהוסכם עליהם, שאירע לאחר כריתת ההסכם"; (יא) הוראות סעיף 69ב19, יחולו, בשינויים המחויבים, על סעיף זה";

ענת הר אבן: ימים" יבוא "60 ימים" ובמקום "ובלבד שחלפו 15 ימים מהמועד האחרון" יבוא "ובלבד שחלף המועד האחרון";

ענת הר אבן: ימים" יבוא 75 ימים";

ענת הר אבן: ימים יבוא "60 ימים";

העיקרי יבוא: "אגרה בעד 9א.

העיקרי יבוא: (א) על אף האמור בסעיף 9(א), אגרה בעד בקשת ביצוע – בקשה לביצוע של פסק דין לפי סעיף 6, של הוראת שעה שטר לפי סעיף 81א או של תביעה על סכום קצוב לפי סעיף 81א1 תהיה בסכום של 60 שקלים חדשים.

העיקרי יבוא: סעיף 9(א) לבין האגרה בעד בקשה לביצוע

העיקרי יבוא: ההפרש), עם הגשת בקשה לנקיטת הליכים,

העיקרי יבוא: בה; אם קיימת הרשאה כללית לחיוב חשבון

העיקרי יבוא: מחשבונו.

העיקרי יבוא: בתיק לפי חוק זה, זולת אם אין המבקש חייב

העיקרי יבוא: לפי הוראות סעיף 7(ה).

העיקרי יבוא: ד) לא שילם הזוכה את ההפרש בתוך 90 ימים

העיקרי יבוא: תשלומים לפי סעיף 7א(א), או בתוך 90 ימים

העיקרי יבוא: 81א(ג) או 81א1(ד), לפי העניין – ייסגר התיק,

העיקרי יבוא: לשכת ההוצאה לפועל הודיע לזוכה על כך שאי

העיקרי יבוא: "שכר עורך 10ב.

העיקרי יבוא: (א) על אף האמור בסעיף 10(א), שכר דין בעד עורך דין בעד הגשות לביצוע המפורטות בקשת להלן יהיה בסכום כמפורט לצדן: ביצוע – הוראת (1) בעד הגשה לביצוע של פסק דין שעה לפי סעיף 6 - 384 שקלים חדשים;

העיקרי יבוא: סעיף 81א – 141 שקלים חדשים;

העיקרי יבוא: בסכום קצוב לפי סעיף 81א1 –

העיקרי יבוא: ב) ההפרש בין שכר עורך הדין בעד הגשה לביצוע לפי הוראות סעיף 10(א) לבין שכר עורך הדין בעד הגשה לביצוע לפי סעיף קטן (א) ייווסף לחוב הפסוק עם קבלת בקשת הזוכה לנקוט הליכים, לאחר מסירת האזהרה ותום המועד הנקוב בה; ואולם –

העיקרי יבוא: בסעיף 10(ג) ייווספו להפרש האמור החל ממועד ההגשה לביצוע;

העיקרי יבוא: ההוצאה לפועל ייווסף לחוב הפסוק לאחר שנוסף לו ההפרש לפי סעיף קטן זה";

ליאור שפירא: אני לא אוכל לבצע עיקול בתיק בלי ששילמתי את הפרשי האגרה.

ליאור שפירא: את זה יש לי 90 ימים לבצע.

ליאור שפירא: אם אני לא נוקט בהליכים, אני רק מבקש, אין לי חובה לשלם אגרה.

ליאור שפירא: מתווסף לי ההפרש של שכר טרחה א' ומתווסף לי שכר טרחה ב' בגין נקיטת הליכים, למרות שלא נקטתי בהליכים.

ליאור שפירא: נניח שביום ה-50 הוא בא ומשלם, מה הוא ישלם לי?

ליאור שפירא: הוא ישלם לי את שכר הטרחה הרגיל, פלוס שכר טרחה ב', פלוס אגרה מופחתת.

ליאור שפירא: תבוא אלי רשות האכיפה ותגיד לי: תשמע, אתה חייב את החלק השני של האגרה.

ליאור שפירא: אם אני אגיד שלא שילמתי, יסגרו את התיק.

ליאור שפירא: לחילופין, אני יכול להיות ראש גדול ולהגיד לחייב: בוא תשלם לי את החלק השני של האגרה למרות שאני עדיין לא שילמתי, כי אני צופה שאני אצטרך בעתיד.

ליאור שפירא: אני מציע שאני זה שאגיד לכם מתי החייב לא משלם.

ליאור שפירא: איך אני אודיע לכם?

ליאור שפירא: אני אשלם לכם את האגרה.

ליאור שפירא: ברגע ששילמתי לכם את האגרה אתם יודעים הכל - אתם יודעים שהוא לא משלם, אתם יודעים שמגיע לי שכר טרחה א' וב', אתם יודעים שאני רשאי לנקוט בהליכים.

אלעזר שטרן: יכולה להיות מחלוקת בין החייב לזוכה בשאלה אם החייב שילם את התשלום הראשון, כן או לא.

אלעזר שטרן: זה בסדר שיבוא הזוכה וישלם את האגרה, אבל בסוף צריך לשלוח תצהיר.

ליאור שפירא: אין דרישה לתצהיר.

אלעזר שטרן: בסעיף קטן (ו) כתוב שהזוכה יצרף לבקשתו תצהיר או מסמכים לתמיכה בבקשה.

ליאור שפירא: על מסמכים אני אפנה אותו לתיק ההוצאה לפועל.

מרב זוהרי: התנאי הוא שצריך לשלם את האגרה כדי לנקוט בהליכים.

מרב זוהרי: כדי לקבל שכר טרחה א' מספיק להגיש את הבקשה.

מרב זוהרי: אני מציעה שבסעיף של שכר הטרחה יירשם ששכר הטרחה ייתווסף רק בתנאי ששולמה האגרה.

ליאור שפירא: זה לא פתרון טוב, כי שכר טרחה א' מגיע לי ללא כל קשר לנקיטת הליכים ולזה ששילמתי את האגרה.

ענת הר אבן: רק שיהיה ברור ששכר הטרחה לא מתווסף כל עוד לא משולמת האגרה.

ליאור שפירא: זה לא מופיע בסעיף.

יעקב אשר: אנחנו יוצאים להפסקה.

יעקב אשר: אני מחדש את הישיבה.

אלעזר שטרן: הוועדה ביקשה שנבדוק כמה עניינים.

אלעזר שטרן: יש את סעיף 7א1 לחוק, שזה בעצם סעיף 1 לחוק, שמאפשר לרשם להאריך את פריסת החובות משלוש שנים לחמש שנים ומארבע שנים לשש שנים.

אלעזר שטרן: פה היושב-ראש הציע מספר חלופות.

אלעזר שטרן: הממשלה הסכימה להוסיף עוד שנה, מה שאומר שהרשם יוכל להאריך בחובות עד 100,000 שקלים משלוש שנים לשש שנים, ובחובות של מעל 100,000 שקל - מארבע שנים למקסימום שבע שנים.

אלעזר שטרן: נקודה שנייה היא בנוגע למשכנתה.

אלעזר שטרן: המילים "או משכנתה" בסעיף 5 ירדו.

יעקב אשר: המשכון נשאר.

אלעזר שטרן: כן, המשכון נשאר.

ענת הר אבן: משכנתה על דירת מגורים.

אלעזר שטרן: נצטרך לתקן את סעיף 81ב1 לחוק שקובע את הליך הביצוע של משכנתה על דירת מגורים.

אלעזר שטרן: שם נעשה מספר תיקונים.

אלעזר שטרן: תיקון אחד של הארכת המועדים.

אלעזר שטרן: אם כתוב, לדוגמה, שאפשר לפתוח את התיק של המשכנתה תוך שישה חודשים מתחילת הפיגור, זה אומר שאפשר יהיה לפתוח תוך שבעה חודשים.

אלעזר שטרן: כך גם יתר המועדים שמופיעים יידחו ב-30 ימים.

אלעזר שטרן: אחרי פתיחת התיק יש שתי מדרגות נוספות.

אלעזר שטרן: יש מדרגה אחת של 90 ימים.

אלעזר שטרן: ברגע שנפתח התיק, וזה לא משנה מתי החייב משלם, הוא אמור לשלם אחוז מסוים של שכר טרחה.

אלעזר שטרן: יש מדרג לגבי שכר הטרחה.

אלעזר שטרן: ההצעה שלנו, שהוסכמה על דעת הממשלה, היא להאריך את ה-90 ימים האלה אחרי פתיחת התיק ל-120 ימים, ואם החייב משלם ב-30 הימים הראשונים לא תיזקף לו שכר טרחה.

אלעזר שטרן: נקודה נוספת זה הדברים שעורך דין שפירא העלה.

אלעזר שטרן: הוא הצביע על איזה שהוא פער בניסוח בין הסעיף שמתייחס לאגרה לבין הסעיף שמתייחס לשכר הטרחה.

אלעזר שטרן: אנחנו מתקנים את הפער הזה בניסוח ומבהירים שבשני התחומים האלה, גם בתחום של האגרה וגם בתחום של שכר הטרחה, המועד הקובע הוא הגשת הבקשה ונקיטת ההליכים.

אלעזר שטרן: התשלום של ההפרש הוא תנאי להגשת בקשה לנקיטת הליכים, והגשת בקשה לנקיטת הליכים זה המועד, הטריגר שמאפשר להוסיף את החלק השני של שכר טרחה א', את אותה הטבה שנתנו.

אלעזר שטרן: הוספנו פה איזה שהוא תיקון בסעיף א9, בסעיף של האגרה.

אלעזר שטרן: סעיף קטן (ד), שמדבר על סגירת התיק אחרי 90 ימים, מתייחס לשני מצבים: מצב שבו הזוכה לא הגיש בקשה לנקיטת הליכים תוך 90 ימים או הגיש בקשה אבל לא שילם את ההפרש.

אלעזר שטרן: כדי להבהיר נכתוב את התרחישים.

אלעזר שטרן: יש לעורך דין שפירא טענה חדשה לגבי עצם ההסדר שנקבע, לגבי מתי נוסף החלק השני של שכר הטרחה.

ליאור שפירא: ציבור עורכי הדין נותן הטבה.

ליאור שפירא: יש אנשים שלא ינצלו את ההטבה כי הם פשוט לא ישלמו.

ליאור שפירא: אנחנו רוצים שאותם אנשים שלא מנצלים את ההטבה יחזירו את שכר הטרחה חזרה לתיק ההוצאה לפועל.

יעקב אשר: אם הם לא משלמים, תיק ההוצאה לפועל חוזר?

ליאור שפירא: רשות הגבייה בדעה שעל מנת שאני אקבל את שכר הטרחה שלקחו לי בהתחלה אני צריך לשלם אגרה ולנקוט בהליכי הוצאה לפועל.

ליאור שפירא: אתה מכריח אותי לשלם אגרה ולנקוט בהליכי הוצאה לפועל שאני לא מעוניין.

ענת הר אבן: יש הרבה דברים שמערכת המחשוב מכתיבה.

ליאור שפירא: רוב ציבור עורכי הדין מחובר בהרשאות לחיוב.

ליאור שפירא: זה לא שאני יכול או לא יכול, פשוט לוקחים לי.

יעקב אשר: השאלה אם יש דרך אחרת.

תומר מוסקוביץ: יש דרך לכל דבר, רק זה ייקח עוד חצי שנה.

יעקב אשר: תבדוק עם איש המחשוב שלך.

תומר מוסקוביץ: דיברנו עם סמנכ"ל טכנולוגיות.

תומר מוסקוביץ: הוא אומר שלא.

יעקב אשר: אין דרך.

אלעזר שטרן: מקודם אמרתי שצריך לכתוב שתי חלופות בסעיף 9ד(ד).

אלעזר שטרן: האמת שלא צריך את החלופה השנייה.

אלעזר שטרן: בגלל שאנחנו מתקנים את סעיף קטן (ג) וכותבים שהתנאי להגשת הבקשה הוא תשלום ההפרש, ממילא לא יכול להיות מצב שהוא הגיש בקשה ולא שילם.

אלעזר שטרן: אנחנו נצטרך לכתוב כך: לא הגיש הזוכה בקשה לנקיטת הליכים בתוך 90 ימים וכו'.

ליאור שפירא: התיקון צריך לומר שאם הוא לא שילם את החלק השני תוך 90 ימים אז נסגר התיק.

ליאור שפירא: זאת הייתה כוונת המשורר.

אלעזר שטרן: מכיוון שתיקנו את סעיף קטן (ג) כך שתשלום ההפרש הוא תנאי להגשת בקשה לנקיטת הליכים, ממילא אתה לא יכול להגיש בקשה אם לא שילמת את ההפרש.

ליאור שפירא: על זה אין ויכוח.

אלעזר שטרן: זה אומר שבסעיף קטן (ג) צריך לכתוב כך: לא הגיש הזוכה בקשה לנקיטת הליכים.

אלעזר שטרן: אתה לא יכול לכתוב שהוא הגיש בקשה ולא שילם, כי אין דבר כזה שהוא הגיש בקשה ולא שילם.

אלעזר שטרן: עכשיו אמרנו שהתנאי להגשת הבקשה זה התשלום.

ליאור שפירא: על כך אין ויכוח.

ליאור שפירא: המדינה רצתה ללכת צעד אחד יותר, לכן היא אמרה: עזוב אותי מלהגיש בקשה, אם לא שילמת תוך 90 ימים התיק נסגר.

מרב זוהרי: יש שני מקרים.

מרב זוהרי: מקרה אחד זה שהוא לא הגיש בקשה וגם לא שילם, שאז אומרים לו: לא עשית כלום, אתה לא מנהל את התיק.

ליאור שפירא: אין מקרה שני.

אלעזר שטרן: זה רק המקרה שהוא לא הגיש בקשה לנקיטת הליכים.

אלעזר שטרן: אנחנו לא צריכים את שתי החלופות שהקראתי, רק את החלופה הראשונה שאומרת שהוא לא הגיש בקשה לנקיטת הליכים בתוך 90 ימים.

מרב זוהרי: אופציה מוזרה שיכולה להיות זה שהוא שילם את האגרה ולא הגיש בקשה לנקיטת הליכים.

אלעזר שטרן: זה נראה לי מוזר.

ליאור שפירא: למה שהפתרון לא יהיה שאם הוא לא שילם תוך 90 ימים אז התיק נסגר?

אלעזר שטרן: זה לא מתכתב עם התיקון שעשינו בסעיף קטן (ג).

אלעזר שטרן: בסעיף 9א(ג) עשינו את התיקון שאומר שתשלום ההפרש הוא תנאי להגשת בקשה לנקיטת הליכים.

אלעזר שטרן: זה אומר שאין מצב שבו הגשת בקשה ולא שילמת.

אלעזר שטרן: תשלום ההפרש הוא תנאי סף, תנאי הכרחי להגשת בקשה.

ליאור שפירא: עשינו את סעיף קטן (ג) כפתרון לסעיף 10.

אלעזר שטרן: זה ממילא משליך על סעיף קטן (ד).

ליאור שפירא: לא, אני יכול לא לשלם, ואז לפי סעיף 10 אני לא אקבל שכר טרחה.

ליאור שפירא: היום המדינה אומרת: לא מספיק שאתה לא תקבל שכר טרחה, אני רוצה שתסגור את התיק.

ענת הר אבן: אנחנו נשלח לך התראה 14 ימים לפני.

אלעזר שטרן: הניסוח החלופי של "לא שילם הזוכה את ההפרש", הוא ניסוח שלא נוגע בנקודה הנכונה.

אלעזר שטרן: אתה חייב לשלם בשביל שתוכל להגיש את הבקשה.

מרב זוהרי: התיק נסגר בגלל שלא שילמת.

אלעזר שטרן: אתה לא סתם לא משלם או כן משלם.

אלעזר שטרן: אתה משלם כנגזרת של זה שאתה מגיש בקשה.

אלעזר שטרן: המוקד הנכון להתמקד בו הוא הגשת הבקשה.

אלעזר שטרן: ברגע שהתנאי להגשת הבקשה זה תשלום ההפרש, ממילא המוקד הוא הגשת הבקשה.

מרב זוהרי: אם לא הייתה אגרה יכולת גם לא לנקוט הליכים בתיק שנתיים.

מרב זוהרי: הדגש שלי הוא על האגרה שלא שילמת, שזה אומר שאתה לא יכול להמשיך לנהל את התיק.

אלעזר שטרן: תשלום האגרה לא חי בפני עצמו.

אלעזר שטרן: הוא נגזרת, הוא תנאי הכרחי להגשת הבקשה.

יעקב אשר: זה רק עניין של ניסוח?

ענת הר אבן: כן.

יעקב אשר: אולי אפשר לקשור את רישום האגרה לשכר טרחה א'.

יעקב אשר: במקום לקשור אותו לב', אפשר להגיד: מי ששילם את ההפרש של האגרה יקבל את ההפרש של שכר טרחה א'.

מרב זוהרי: נקיטת הליכים היא הטריגר, לא שכר הטרחה.

מרב זוהרי: גם לאגרה נקיטת הליכים היא הטריגר.

ליאור שפירא: נקיטת הליכים זה שכר טרחה ב'.

ליאור שפירא: אם אין שכר טרחה ב' גם אין נקיטת הליכים.

מרב זוהרי: זה הטריגר של כולם.

ענת הר אבן: בסעיף 20 (א)(1) לחוק העיקרי, במקום "שמונה" יבוא תשעה"; (10)

ענת הר אבן: בסעיף 67(א1)(1) לחוק העיקרי, במקום "21 הימים" יבוא "51 ימים"; (11)

ענת הר אבן: סעיף 69א לחוק העיקרי – לא חול; (12)בסעיף 69יא(א) לחוק העיקרי, במקום "30 ימים" יבוא "60 ימים"; (13)

ענת הר אבן: בסעיף 69יב(א) לחוק העיקרי, במקום "חודשיים" יבוא "90 ימים"; (14)

ענת הר אבן: בסעיף 81א(ג1) לחוק העיקרי, במקום "שלושים ימים" יבוא "60 ימים"; (15) בסעיף 81א1 לחוק העיקרי –

ענת הר אבן: ימים" יבוא "60 ימים";

ענת הר אבן: ימים" יבוא "60 ימים"; (16) אחרי התוספת החמישית לחוק העיקרי יבוא: "תוספת שישית התוספת הזאת היא לפי מדרגות.

ענת הר אבן: היא פורסת את החוב בין ארבעה חודשים ל-24 חודשים.

ענת הר אבן: זה הבסיס שלפיו ישלם החייב את ההסדר המיוחד.

אלעזר שטרן: איך הגעתם דווקא לשנתיים?

אלעזר שטרן: כמה חובות יש שהם עד 50,000 שקלים?

ענת הר אבן: החוק הזה מנסה לתת פתרון למאסה של התיקים.

ענת הר אבן: לא יכולנו לתפור פתרונות קצה לכל סוגי התיקים באשר הם .

ענת הר אבן: 90% מהתיקים הם תיקים עד 50,000.

ענת הר אבן: לפי הסטטיסטיקות שלנו 45% מהתיקים גם נסגרים בטווח של שנתיים.

ענת הר אבן: רצינו לעשות הסטה של כל החייבים שלא משלמים תוך שנתיים מבלי שיינקטו נגדם הליכים.

ענת הר אבן: אם יש חייב שלא יכול לשלם, יכול להיות שהוא לא ייכנס ל-24 החודשים האלה, הוא ילך ל-7א1.

ענת הר אבן: לא מדובר בסכומים מופרכים.

ענת הר אבן: נכון שמיעוטי יכולת של ממש לא ייכנסו לפה.

יעקב אשר: לאיפה הם ייכנסו?

מרב זוהרי: להסדר של הפריסה לפי שיקול הדעת של רשם.

ענת הר אבן: אמרנו כל הזמן שאנחנו עושים את האיזונים בין הזוכה לחייב.

ענת הר אבן: האיזון שאנחנו עושים הוא בתיחום מסגרת הזמן ל-24 חודשים.

מרב זוהרי: העלו את זה שרוצים לפרוס לתקופות ארוכות יותר.

מרב זוהרי: ברגע שפורסים לתקופות ארוכות יותר נכנסים לרציונאליים של חייב משלם, של ההסדר השני שאנחנו מדברים עליו.

מרב זוהרי: יש הצדקה שגם פריסה לתקופה ארוכה תיעשה על סמך חקירת יכולת.

מרב זוהרי: אם יש אדם שרוצה לפרוס לארבע שנים את החוב, יש הצדקה שרשם יראה ויבדוק אותו.

אלעזר שטרן: בסכומים לתקופה ארוכה יותר אפשר ללכת למסלול של חייב משלם.

אלעזר שטרן: מה שיש לנו פה לא סותר את החייב משלם שגם בו יש הטבות.

מרב שיבק: מדברים פה על 24 חודשים, אבל 24 חודשים זה רק בנקודת הקצה, זה רק הסכום של 45,000 עד 50,000 שקלים.

מרב שיבק: בכל שאר הסכומים הפריסה יותר קצרה.

ענת הר אבן: יש מדרג של תשלומים לפי מדרגת החוב.

יעקב אשר: ברור שהחזר חודשי של עד 1,000 שקל אני לא אפרוס ל-24 חודשים.

יעקב אשר: בוא נצא מנקודת הנחה שהחזר של עד 1,000 שקל בחודש זה החזר סביר.

יעקב אשר: אולי לאלה שיוצא להם לשלם מעל 1,000 שקל בחודש תגדילו טיפה את התשלומים, הכל בתוך התקופה של השנתיים.

אלעזר שטרן: המדרגה של בין 20,000 ל-25,000 היא המדרגה שבה זה מתחיל לעלות.

יעקב אשר: מהמדרגה של 20,000 תפרסו ל-24 תשלומים.

מרב זוהרי: העניין הוא שלא קובעים לכמה תשלומים החוב ייפרס.

מרב זוהרי: קובעים לאדם מה יהיה ההחזר החודשי שלו.

ענת הר אבן: אנחנו יכולים לפצל כל מדרגה לשתי מדרגות או לשלוש מדרגות.

יעקב אשר: תתקנו את המדרג.

ענת הר אבן: ב-50,000 זה יוצא 24 תשלומים, וב-45,000 זה יוצא 21 תשלומים.

ענת הר אבן: אם נפצל, נוכל לחלק כל סכום ל-24.

יעקב אשר: קבעתם ש-24 חודשים זה המקסימום שאתם רוצים לתת במסלול הזה.

יעקב אשר: ברור לי שאם יבוא אליכם מישהו ויגיד לכם שהוא רוצה את זה בפחות תשלומים, אתם תלכו לקראתו בעניין הזה.

מרב שיבק: לאוכלוסייה שנמצאת בעוני או בשכר מינימום התשלום של 750 ו-800 שקלים בחודש זה הרבה.

מרב שיבק: אם היה אפשר בתוך הטווח של השנתיים לתת להם תשלומים יותר קטנים, בעיני זה היה יותר נכון ויותר מאפשר.

מרב זוהרי: הרעיון של ההסדר הזה הוא לא לפרוס חובות מאוד נמוכים על פני שנתיים.

ענת הר אבן: או שנפצל את הטבלה הזאת לעוד שורות כך שיצא שמ-25,000 שקל ומעלה זה יתחלק ל-24 תשלומים, או שנגיד שסכום חוב מ-25,000 שקל ומעלה מתחלק ל-24 תשלומים.

מרב שיבק: אני מסכימה שלא צריך לפרוס תשלומים קטנים ל-24 תשלומים, אבל כן אפשר לפרוס ל-10 תשלומים.

יעקב אשר: לא להגיע ל-800, 850 או 1,000 שקל החזר בחודש.

אלעזר שטרן: האם אתה רוצה לפרוס סכומים שהם מתחת ל-25,000 ל-20 תשלומים?

יעקב אשר: לא חייב להגיע ל-20 תשלומים.

יעקב אשר: בין 1,000 ל-5,000 תעשו את זה 500 במקום 750.

יעקב אשר: את ה-800 תהפכו ל-600.

יעקב אשר: מ-1050 תהפכו את זה ל-24 תשלומים.

ענת הר אבן: כל סכום מעל 20,000 יהיה ב-24 תשלומים?

יעקב אשר: נכון.

יעקב אשר: עד 20,000 תורידו את הסכומים.

מרב זוהרי: עד 1,000 זה יהיה 250 חודשים; מעל 1,000 עד 5,000 זה יהיה 500 חודשי; מעל 5,000 עד 10,000 זה יהיה 600 חודשי; מעל 10,000 עד 15,000 זה יהיה 650 חודשי; מעל 15,000 עד 20,000 זה יהיה 800; מעל 20,000 זה מתחלק ל-24 תשלומים.

יעקב אשר: בסדר.

ענת הר אבן: אנחנו נגדיר מדרגות שמביאות את זה ל-24 תשלומים.

ענת הר אבן: הוראת 7. (1) עד תום שישה חודשים מיום הפרסום, בתיקי ההוצאה לפועל שעה שהוראת השעה חלה עליהם – לא יינקטו הליכי הבאה לפי פרקים לעניין ז'2 ו-ז'4 לחוק העיקרי ולא יורה רשם ההוצאה לפועל על הבאת צו החייב לפניו בצו הבאה לפי סעיף 69יב; הבאה 2)

ענת הר אבן: על אף האמור בפסקה (1), רשאי הרשם להורות על הבאת החייב לפניו בצו הבא או על נקיטת הליכי הבאה, אם שוכנע כי ביצוע ההליך נדרש בדחיפות; 3)

ענת הר אבן: תקופת הוראת השעה לפי סעיף זה, לא תבוא במניין הימים שנקבעו בסעיף 74טז לחוק העיקרי לעניין המועד לביצוע צו הבאה שניתן לפני יום הפרסום; 4)

ענת הר אבן: לשכת ההוצאה לפועל לא תקבל בקשה של זוכה להורות בצו על הבאת חייב לפי סעיף 69יב(א), אלא אם כן צוינו בה הנימוקים לדחיפותה וצורף לה תצהיר התומך בבקשה.

ענת הר אבן: הוראת שעה 8.

ענת הר אבן: עד תום שלושה חודשים מיום הפרסום, בתיקי הוצאה לעניין עיקול לפועל שהוראת השעה חלה עליהם – לא יינקטו הליכים רכב לעיקול רכב לפי סעיף 21א לחוק העיקרי, למעט עיקול ברישום של רכב במשרד הרישוי.

עודד אופק: אנחנו מקבלים את העניין של להקל על החייב, אבל עיקול זה לא משהו חודרני מבחינת הפעולה שלו.

ענת הר אבן: אנחנו מדברים על תפיסה.

תומר מוסקוביץ: לכן חילקתי בין הוצאה לרישום.

תומר מוסקוביץ: הרישום זו פעולה יחסית עדינה.

ענת הר אבן: אין לנו בחוק סעיף שמדבר על תפיסת רכב.

ענת הר אבן: הסעיף בחוק מנוסח בצורה של עיקול ברישום.

עודד אופק: סעיף 21א מתייחס לתפיסה בלבד?

ענת הר אבן: לא, הוא מדבר על עיקול הרכב ברישום.

ענת הר אבן: תוכל לעשות עיקול רכב במשרד הרישוי, לא תוכל לעשות תפיסה.

אלעזר שטרן: כנ"ל לגבי הנושא של עיקול מיטלטלין, שאפשר יהיה לעשות את הרישום, לא את ההוצאה של המיטלטלין.

אלעזר שטרן: אדוני, זה דבר שאתה רוצה להכניס?

יעקב אשר: כן.

ענת הר אבן: הוראת שעה – 9.

ענת הר אבן: שר המשפטים רשאי, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הארכת הכנסת, להאריך, בצו, את תקופת תוקפן של הוראות השעה תקופות שלהלן, לתקופות נוספות, כמפורט לצדן:

ענת הר אבן: של עד שלושה חודשים כל אחת, ובלבד שמשך תקופת תוקפו של הוראת השעה האמורה, לא יעלה סך הכל על 18 חודשים; הארכת תקופת תוקפה של הוראת השעה לעניין אגרות בקשת ביצוע לפי סעיף 9א המוצע בסעיף 6(ב)(7) לחוק זה, תהיה בהסכמת שר האוצר.

יעקב אשר: התחולה כרגע היא תשעה חודשים, נכון?

אלעזר שטרן: נכון.

יעקב אשר: תן לי את הסדר של הארכות.

אלעזר שטרן: שר המשפטים, באישור הוועדה, יכול להאריך לתקופות של שלושה חודשים כל אחת, עד 18 חודשים.

יעקב אשר: כל פעם שלושה חודשים?

אלעזר שטרן: אפשר יהיה שלוש הארכות.

אלעזר שטרן: אפשר לתקופות יותר ארוכות.

יעקב אשר: אפשר שהארכות יהיו יותר ארוכות.

יעקב אשר: אם אתם מאמינים שזה דבר נכון לתקופת הקורונה, אפשר לקבוע תקופות יותר ארוכות.

יעקב אשר: צריך לכתוב שזה יהיה עד חצי שנה לאחר תקופת הקורונה, לא כל שלושה חודשים.

אלעזר שטרן: אפשר להוריד את המילים "עד שלושה חודשים", והשר יחליט אם זה יהיה ארבעה חודשים, חמישה חודשים, שישה חודשים, כשהמקסימום הוא 18 חודשים.

יעקב אשר: מה אם יבוא שר שלא יאריך?

אלעזר שטרן: אתה רוצה לאפשר הארכה בלי לעבור שלוש קריאות, ולכן אתה אומר:

אלעזר שטרן: אני נותן שיקול דעת לשר האוצר, באישור הוועדה.

יעקב אשר: כרגע זה תשעה חודשים.

יעקב אשר: אחר כך זה לשיקול דעתו של השר.

אלעזר שטרן: שיקול הדעת מוגבל ל-18 חודשים, פלוס מה שאדוני עכשיו הוסיף, שזה יהיה תלוי בקיומה של הכרזה, או עד שישה חודשים אחרי - -

ענת הר אבן: הוראת השעה לעניין צו הבאה לפי סעיף 7 – לתקופה נוספת של שלושה חודשים.

ענת הר אבן: אולי גם את התקופה הזאת יהיה נכון להאריך לתקופה יותר ארוכה.

יעקב אשר: אני בעד.

ענת הר אבן: להקביל את זה לסעיף (1)?

אלעזר שטרן: אפשר.

ענת הר אבן: כרגע הוראת השעה של צווי הבאה היא שישה פלוס שלושה.

אלעזר שטרן: הסדר התשלומים הוא לתשעה חודשים, ואני יכול להאריך אותו בעוד תשעה.

ענת הר אבן: אפשר להאריך את צו ההבאה בעוד שישה.

אלעזר שטרן: יהיו שלוש מדרגות: תשעה ועוד תשעה להסדר תשלומים, שישה ועוד שישה להבאה, ושלושה ועוד שלושה לרכב ולעיקול מיטלטלין.

אלעזר שטרן: תחולה רגילה של חוק היא תמיד אקטיבית, היא צופה פני עתיד.

אלעזר שטרן: הוועדה לא יכולה לפגוע בזכויות שאנשים רכשו, היא לא יכולה לפגוע בזכויות מוקנות של אנשים בחקיקה.

אלעזר שטרן: חלק נכבד מהצעת החוק זה לתת מענה לאנשים שנפגעו בגלל הקורונה.

אלעזר שטרן: יש אנשים שכבר נפגעו בגלל הקורונה, הם לא יתחילו להיפגע מהקורונה מהרגע שהצעת החוק הזאת תיכנס לתוקף.

אלעזר שטרן: יש כבר אנשים שנפתחו להם תיקים, או הוחרפו התיקים שלהם במהלך החודשים האחרונים.

אלעזר שטרן: יש היגיון להחיל חלק מההסדרים על תיקים תלויים ועומדים.

אלעזר שטרן: יש דברים שאנחנו לא יכולים לעשות כדי לא לפגוע בזכויות.

אלעזר שטרן: בתוך הצעת החוק יש מגוון של הוראות, חלקן הוראות קבע, חלקן הוראות שעה.

אלעזר שטרן: צריך לתת את הדעת על כל אחת מההוראות, כי לא כל אחת מההוראות דינה שווה להוראה אחרת.

אלעזר שטרן: יש סעיפים שהם סעיפים טכניים, סעיפים שמקנים עוד כלי לרשם, שאת זה אפשר להחיל על תיק קיים ועומד.

אלעזר שטרן: אם אין היום לרשם סמכות לאחד תיקים ואנחנו מעניקים לו את הסמכות הזאת, זה לא דבר שיפגע בזכויות של אף אחד.

אלעזר שטרן: תחולה 11.

אלעזר שטרן: (א) הוראות סעיף 7א3 המוצע בסעיף 6(ב)(3) לחוק זה, ימשיכו לחול על מי שהוכר כחייב משלם לפי הסדר תשלומים מיוחד במהלך התקופה האמורה בסעיף 6(ב), אף לאחר שחלפה התקופה האמורה.

אלעזר שטרן: הוראת השעה שנוגעת להסדר התשלומים המיוחד היא לתשעה חודשים או מקסימום, אם היא תוארך, ל-18 חודשים.

אלעזר שטרן: ברור שחייב שנכנס למסגרת תשלומים של 24 חודשים, תקופת התשלומים שלו ארוכה יותר מהתקופה של הוראת השעה.

אלעזר שטרן: מי שנכנס למסלול הזה של חייב משלם או למסלול של הסדר תשלומים, ההסדר המיוחד של התשלומים ימשיך לחול עליו גם אחרי תשעת החודשים.

אלעזר שטרן: ב) הוראות סעיפים 7ב(א2), 74ט ו-74טו1 לחוק העיקרי, כנוסחם בחוק זה – יחולו גם על תיקים שנפתחו לפני כניסתו לתוקף של חוק זה.

אלעזר שטרן: פה אנחנו מדברים על שלוש הוראות שאין מניעה מלהחיל אותן.

אלעזר שטרן: אחד זה התיקון שנוגע לאפשרות לקבל מידע, שלא יהיה פער בגלל העניין של הפגרות.

אלעזר שטרן: 74ט זה תיקון טכני של הסעיף שמדבר על מבחן יכולת הפירעון.

אלעזר שטרן: סעיף 74טו1 זה הסעיף של איחוד תיקים בצו תשלומים, שלגבי זה אמרנו שנותנים לרשם את הסמכות לאחד תיקים מיוזמתו.

אלעזר שטרן: אני לא רואה מניעה להחיל את זה על תיקים פתוחים.

יעקב אשר: בתנאי שזה לא פוגע בצד שלישי.

ליאור שפירא: אין שום הטבה בנוגע לתיקים האלה.

ליאור שפירא: הם לא קיבלו את הפטור משכר טרחה, הם לא קיבלו את הפטור מאגרה.

ליאור שפירא: לי יש בעיה עם חקיקה שהיא רטרואקטיבית, עם חקיקה שחלה על תיקים שנפתחו בעבר.

אלעזר שטרן: זו לא חקיקה רטרואקטיבית, כי אנחנו לא משנים את מה שהיה בעבר.

אלעזר שטרן: חקיקה רטרואקטיבית היא כשאתה משנה את מה שקרה בעבר.

אלעזר שטרן: פה אתה לא משנה את מה שקרה בעבר.

אלעזר שטרן: אם אנחנו אומרים שעד עכשיו לא הייתה לרשם הסמכות בתיק הקיים לעשות איחוד תיקים מיוזמתו, מכאן ואילך תהיה לו הסמכות לעשות את זה.

אלעזר שטרן: ג)הוראות סעיף 7א1 לחוק העיקרי, כנוסחו בחוק זה – יחולו גם על תיקים שנפתחו לפני כניסתו לתוקף של חוק זה, ובלבד שאם ניתן צו תשלומים בתיק לפני כניסתו לתוקף של חוק זה, רשם ההוצאה לפועל יהיה רשאי להאריך את תקופת תשלום החוב בתיק בהתאם להוראות הסעיף האמור, רק לאחר שנותן לזוכה הזדמנות לטעון את טענותיו לעניין וזה ולאחר ששקל את הפגיעה שעלולה להיגרם בזוכה.

אלעזר שטרן: פה התמונה טיפה יותר מורכבת.

אלעזר שטרן: סעיף 7א1 עוסק בפריסת התשלומים של הרשם בלי קשר לשאלת הקורונה.

אלעזר שטרן: היום יש פריסה של שלוש וארבע שנים.

אלעזר שטרן: עכשיו הוא יוכל לפרוס את זה לעוד שלוש שנים קדימה.

אלעזר שטרן: ההצעה פה היא להחיל את זה על תיקים קיימים.

אלעזר שטרן: פה הוספנו איזה שהוא סייג שאומר שככל שתהיה איזו שהיא פגיעה בזוכה - יינתן לזה מענה.

אלעזר שטרן: בתיק רגיל שבו עדיין לא נפרסו התשלומים ברור שאין פגיעה.

אלעזר שטרן: הבעיה מתחילה אם ניתן צו תשלומים בתיק לתקופות האלו.

יעקב אשר: התחילו כבר לשלם?

אלעזר שטרן: בין אם התחילו לשלם, בין אם לא התחילו לשלם.

יעקב אשר: השאלה אם זה נכון לפרק משהו שכבר קיים.

אלעזר שטרן: הזוכה יכול לומר: בניתי על כך שבשנתיים-שלוש הקרובות אני כל חודש מקבל כך וכך כסף, לא הגיוני שעכשיו תפרסו לי את זה מחדש.

אלעזר שטרן: זה צד אחד.

אלעזר שטרן: מה הצד השני?

אלעזר שטרן: יכול להיות מצב שבו הזוכה יעדיף את הפריסה הזאת.

אלעזר שטרן: יכול להיות מצב שיש תיק תלוי ועומד שהחייב יבוא ויגיד: נכון שנקבע צו תשלומים, אבל אני לא יכול לשלם את זה.

יעקב אשר: בלי קשר לחוק.

יעקב אשר: אם לא היה עובר החוק הזה עכשיו, מה הוא היה עושה?

אלעזר שטרן: היו מפנים אותו לחדלות פירעון.

יעקב אשר: אתה אומר שיש עכשיו לרשם לאן לשלוח אותו לפני חדלות פירעון.

אלעזר שטרן: אם לא תיתן לרשם את האפשרות להאריך את זה, יכול להיות שהאלטרנטיבה של הזוכה תהיה גרועה יותר - החייב יישלח לחדלות פירעון.

אלעזר שטרן: ההצעה פה נותנת אפשרות לרשם להאריך את זה, אבל הוא יהיה חייב לשמוע את הזוכה ולשקול את הפגיעה שעלולה להיגרם לזוכה.

יעקב אשר: אולי נעשה הפוך - שהרשם יוכל לעשות את זה רק אם זה יהיה לבקשת הזוכה.

יעקב אשר: אני חושב שהאקטיביות צריכה להיות של הזוכה.

יעקב אשר: אם הזוכה ירצה את זה, הוא יבוא ויבקש את זה מהרשם.

אלעזר שטרן: זה אפשרי.

אלעזר שטרן: יש הרבה פעמים פער בין החשיבה האנליטית של איך אנחנו מנסחים את החוק וקובעים את ההסדרים, לבין מה שקורה בפועל מבחינת הזוכים והחייב.

אלעזר שטרן: יכול להיות שאנליטית יש היגיון במה שאדוני אומר, אבל יכול להיות שברמה המעשית התוצאה תהיה כזאת - -

מרב זוהרי: צווי התשלומים בהוצאה לפועל הם יחסית דינאמיים.

מרב זוהרי: הרבה פעמים חייבים יכולים לבקש לשנות את צו התשלומים, לעדכן אותם.

מרב זוהרי: חשוב שזה יהיה דינאמי, כדי שזה יהיה מותאם ליכולת הכלכלית של החייב.

מרב זוהרי: צו התשלומים ניתן בהתאם ליכולת הכלכלית של החייב.

מרב זוהרי: זה לא תלוי אם הזוכה רוצה או לא רוצה לאפשר לאותו חייב לפרוס אחרת, זה תלוי ביכולת האמיתית של החייב לשלם.

מרב זוהרי: התיקון הזה בא בעקבות זה שראינו שיש חייבים שאנחנו רוצים לאפשר להם לשלם במשך תקופה ארוכה יותר, רק לרשמים אין את הכלי הזה.

מרב זוהרי: רצינו לתת את הכלי הזה לרשמים.

מרב זוהרי: אם אנחנו לא נחיל את זה על תיקים קיימים, כל התיקים הקיימים יופנו להליכי חדלות פירעון ולא עשינו בזה תועלת לכל מי שהתיק שלו פתוח עכשיו.

מרב זוהרי: אנחנו שומעים על מקרים שבהם רשמים נתנו צווים שלא מותאמים ליכולת של החייב רק כדי להשאיר אותם בהוצאה לפועל.

מרב זוהרי: הפתרון הזה נדרש למשהו שיש עכשיו בשטח.

יעקב אשר: למרות שתמיד יש שיקול דעת לרשם לעשות תשלומים אחרים.

מרב זוהרי: זה הפתרון.

מרב זוהרי: אנחנו רוצים שכשחייב מגיע לרשם, הרשם, גם אם לחייב יש צו תשלומים קודם, יוכל לעדכן את צו התשלומים שלו לפי הטווח בתיקון הזה.

מרב זוהרי: אנחנו רוצים שגם בתיקים הקיימים תהיה לרשמים אפשרות לפרוס ליותר שנים לפי התיקון המוצע.

אלעזר שטרן: אנחנו מחייבים פה את הרשם לשמוע את הזוכה ולשקול את הפגיעה שעלולה להיגרם לזוכה.

אלעזר שטרן: לא יהיה מצב שהזוכה לא יישמע.

יעקב אשר: הוא חייב לקבל את הסכמתו?

אלעזר שטרן: לא, הוא לא חייב לקבל את הסכמתו.

מרב זוהרי: כמו שהוא לא חייב לקבל את הסכמתו אם הוא מעדכן צו תשלומים באופן שוטף.

עודד אופק: אני חושב שזאת חקיקה רטרואקטיבית.

עודד אופק: חקיקה רטרואקטיבית חייבת להיות חקיקה מאוזנת יותר, היא צריכה לשקול בצורה מהותית, עניינית את הצרכים של הזוכה.

עודד אופק: להותיר את שיקול הדעת המוחלט אצל הרשם מבלי שהחייב עשה כאן איזו שהיא פעולה - נראה לי לא סביר.

ענת הר אבן: איזו פעולה הוא אמור לעשות?

עודד אופק: שהחייב יגיש בקשה מסודרת.

עודד אופק: מה שמופיע כאן זה שהרשם ישמע את הזוכה.

יעקב אשר: צודק, צריך להוסיף את זה, ואני מציע שזה יהיה בהסכמת הזוכה.

מרב שיבק: גם היום לא מבקשים את עמדת הזוכה בנוגע לשינוי צו תשלומים.

יעקב אשר: אל תשכחי שלאיש הזה היה הסדר תשלומים סגור, נעול.

יעקב אשר: אם הזוכה יבין שאחרת החייב הולך לחדלות פירעון, הוא יסכים.

מרב שיבק: זה לא שעכשיו הזוכה יודע שאלה התשלומים שהוא זכאי להם לתמיד.

מרב שיבק: אם יבוא החייב ויסביר: השתנו הנסיבות, אני לא יכול לעמוד בצו הזה, לרשם ההוצאה לפועל יש סמכות.

מרב שיבק: הרשם לא נדרש לזוכה, בטח לא להסכמתו, לשנות את צו התשלומים.

עודד אופק: לזוכה הייתה ציפייה מסוימת.

עודד אופק: אם משנים את זה, ואני מקבל את מה שאת אומרת, צריך לעשות את זה בצורה יותר מאוזנת.

יעקב אשר: נקודת המחלוקת, אם אני מבין, היא אם צריך את הסכמת הזוכה או לא צריך.

מרב שיבק: בעבר גם לא נדרש לזמן את הזוכה.

ענת הר אבן: יכול להיות שהזוכה לא יהיה רציונאלי וסתם יתעקש.

ענת הר אבן: סתם התעקשות היא לא נימוק.

יעקב אשר: הוא בא לרשם ואומר לו: תקשיב, על סמך הצ'קים האלה בניתי תזרים שלם של העסק שלי.

מרב שיבק: זאת הפגיעה בו.

מרב שיבק: אם הרשם ישתכנע שאכן הוא נפגע הוא יפעיל את שיקול הדעת.

אלעזר שטרן: הרשם יהיה חייב לשמוע את הזוכה ולשקול את הפגיעה שעלולה להיגרם לזוכה.

מרב זוהרי: אם הזוכה, לצורך העניין, יסרב, החייב יעבור לחדלות פירעון.

יעקב אשר: למה אתם חוששים מזה שהוא יסכים או לא יסכים?

יעקב אשר: אם יש לו שכל ועיניו בראשו הוא יסכים.

מרב זוהרי: זה אומר שעל סמך זה שהוא מסכים או לא מסכים הוא מחליט אם החייב יעבור לחדלות פירעון.

מרב זוהרי: אני חושבת שזה נותן כוח גדול מידי לזוכה.

מרב שיבק: יש פה גם את האינטרס של המערכת.

יעקב אשר: אם הרשם מעביר את החייב לחדלות פירעון, זה לא כדאי לזוכה.

מרב זוהרי: אני מסכימה שזה לא כדאי, אבל אני לא חושבת שנכון שזוכה יחליט אם חייב עובר לחדלות פירעון או לא.

אלעזר שטרן: נכתוב שרשם ההוצאה לפועל יהיה רשאי, לבקשת החייב, להאריך את תקופת התשלום.

מרב זוהרי: הסעיף מחייב חקירת יכולת.

מרב זוהרי: הרשם חייב לעקוב אחרי התיק.

עודד אופק: אני מבקש שזה ייעשה בהסכמת הזוכה, ובהעדר הסכמת הזוכה - רק במקום שבו הרשם ישתכנע שהזוכה לא נפגע או לא נגרמה לו פגיעה.

ענת הר אבן: הפגיעה תהיה בעצם זה שהחייב לא יוכל לשלם וילך להליך של חדלות פירעון.

עודד אופק: מזה אנחנו לא מודאגים, הזוכה ייתן את האישור שלו.

ענת הר אבן: העולם הוא לא רציונאלי כמו שאתה מתאר.

יעקב אשר: אני מסתפק בחלק של בקשת החייב.

בקי קשת: אנחנו לא מחילים שום דבר רטרואקטיבית.

בקי קשת: אין היום שום חובה להתייעץ עם הזוכה בקביעת צו תשלומים.

אלעזר שטרן: ד)

אלעזר שטרן: הוראות סעיף 21(א) לחוק העיקרי, כנוסחו בחוק זה, יחולו גם על תיקים שנפתחו לפני כניסתו לתוקף של חוק זה, ובלבד שלא ניתן בתיק צו המורה על עיקול מיטלטלין של החייב ומכירתם או מימושם בדרך אחרת או הוגשה בקשה למתן צו כאמור.

אלעזר שטרן: פה אנחנו מדברים על ההוראה של צו עיקול מיטלטלין, שהיא הוראה שמצמצמת את האפשרות לעקל מיטלטלין.

אלעזר שטרן: אנחנו אומרים שגם אותה אפשר יהיה להחיל על תיק קיים ועומד, למעט אם ניתן צו או הוגשה בקשה.

אלעזר שטרן: יש סוגיה שלא נמצאת פה, וזה הנושא של ההחלה של הסדר התשלומים המיוחד על תיקים תלויים ועומדים.

אלעזר שטרן: כל חייב היום יכול להיכנס למסלול של חייב משלם.

אלעזר שטרן: הסדר התשלומים המיוחד שנועד לתת מענה לנפגעי קורונה, במידה ואנחנו לא כותבים שום דבר, יחול רק על תיקים שייפתחו אחרי שהחוק ייכנס לתוקף.

אלעזר שטרן: ככל שרוצים לתת מענה גם לחייבים שנפגעו כתוצאה מהתפשטות נגיף הקורונה לפני שהחוק ייכנס לתוקף, צריך לתת את הדעת על כמה דברים.

אלעזר שטרן: א', מאיזו נקודה ואילך אנחנו אומרים שאפשר יהיה להחיל את הסדר התשלומים המיוחד.

יעקב אשר: ממרץ.

יעקב אשר: השאלה אם אנחנו נכנסים לתהליך הזה.

אלעזר שטרן: אם נכנסים, צריך לתת את הדעת מאיזו נקודה מחילים את זה.

יעקב אשר: 15 במרץ.

אלעזר שטרן: מתוך הרכיבים של הסדר תשלומים מיוחד יש רכיבים שאי אפשר להחיל על תיקים תלויים ועומדים, שזו האגרה וזה שכר הטרחה.

יעקב אשר: את זה אמרנו לגבי נושאים אחרים.

מרב זוהרי: התיקים על חובות שנוצרו במרץ התחילו להיפתח רק ממאי.

יעקב אשר: ראשון במאי.

יעקב אשר: חייב להיות ברור שזה לא יכול לגעת במשהו מוקנה, משהו ברור, הסדר שהיה כבר.

אלעזר שטרן: סייג נוסף שצריך להוסיף נוגע לריביות הסכמיות.

אלעזר שטרן: כשהוועדה עשתה בדצמבר 2018 את ההסדר של חייב משלם, הוועדה החליטה להחיל את ההסדר של חייב משלם גם על תיקים תלויים ועומדים.

אלעזר שטרן: שם היה סייג שקבע שלא תהיה הפחתה של ריבית בתיק שהייתה בו ריבית מוסכמת.

אלעזר שטרן: למה?

אלעזר שטרן: מאותו היגיון של שכר הטרחה.

אלעזר שטרן: ברגע שיש ריבית מוסכמת זה אומר שהמלווה תמחר את ההלוואה בצורה מסוימת.

אלעזר שטרן: במקומות שהייתה ריבית מוסכמת ההוראה שמפחיתה את הריבית ב-50% לא תחול.

אלעזר שטרן: הסדר התשלומים המיוחד לפי סעיף 7א3 חל בצורה מינהלית, לא צריך את הרשם.

אלעזר שטרן: אם האדם שילם תוך 45 יום, מנהל הלשכה רואה את הבקשה, הוא אפילו לא צריך לעבור דרך הרשם.

אלעזר שטרן: פה, בגלל שאנחנו מדברים על תיקים תלויים ועומדים, זה לא יכול להיות מינהלי, התחולה הזאת תצטרך להיות לפי בקשה של החייב.

אלעזר שטרן: חייב שיש לו תיק מ-1 במאי יוכל לבוא לרשם ולהגיד לו: תשמע, אני אשלם עכשיו תשלום ראשון, ואני רוצה שתחיל עלי את ההסדר של סעיף 7א3.

יעקב אשר: מקובל עלי המכלול כפי שנאמר כאן, כפי שניסחנו, כולל שינוי טבלאות התשלומים והמועדים כפי שהוצגו לוועדה.

אלעזר שטרן: והתוספת שהוספנו עכשיו לעניין האפשרות להחיל את סעיף 7א3.

יעקב אשר: גם התוספת הזאת.

יעקב אשר: אני מעלה להצבעה את הצעת חוק ההוצאה לפועל (נגיף הקורונה החדש – תיקון מס' 67 (הוראת שעה), התש"ף.

יעקב אשר: מי בעד?

יעקב אשר: אושר.

יעקב אשר: פה-אחד.

יעקב אשר: אני חושב שזה חוק חשוב, אני חושב שזה חוק שנותן רגישות, התחשבות וגם שכל ישר כדי לא להביא אנשים לחדלות פירעון.

יעקב אשר: אני מסתכל בהערכה ובהערצה על העבודה והרצון שלכם, תומר, ענת, מרב, מאיר לוין, המשנה ליועץ המשפטי.

יעקב אשר: תמיד חושבים שפקידים לא אוהבים את האזרחים, אבל אני חושב שמי שראה את הדיון הזה שינה את דעתו.

יעקב אשר: אני רוצה להודות ללשכת עורכי דין, לארגוני האשראי, לאנשים שעלו בזום.

יעקב אשר: אני חושב שעשינו דבר טוב בתקופה באמת קשה.

יעקב אשר: תודה רבה לעו"ד אלעזר שטרן, תודה למנהל.

תומר מוסקוביץ: אני כמעט 20 שנה נמצא בבניין הזה.

תומר מוסקוביץ: זה היה אחד מהחוקים שהכי היה לי תענוג לעבוד מול ועדה.

תומר מוסקוביץ: אמרת, אדוני היושב-ראש, שהחוקים נכנסים לפה טובים ויוצאים מצוינים, אז נתת לנו צ'ק שפרעת בכבוד.

תומר מוסקוביץ: אני רוצה להודות לך על היעילות, על ההיגיון.

תומר מוסקוביץ: הקורונה אמנם עוד לא נגמרה, אבל את חובתנו עשינו.

תומר מוסקוביץ: נוכל לבוא בראש השנה ולהגיד שאת שלנו עשינו לאלמנות, ליתומים ולאביונים.

יעקב אשר: תודה רבה לכולם.

יעקב אשר: שתהיה שנה טובה ומבורכת לכולם.