ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 65, 2020-09-08 12:12

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שמחה לפתוח עוד דיון של ועדת הפנים והגנת הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדיון היום הוא דיון המשך לדיון שקיימנו ב-17 באוגוסט, דיון שני בסדרת דיונים שאנחנו נערוך כמו שאמרתי בוועדה, על מנת לבחון את ההיערכות של מדינת ישראל למשבר האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השבוע בפוסט שאני העליתי בעמוד הפייסבוק שלי, קראתי גם כאשת תקשורת לשעבר שעבדה כמה שנים בחדשות, לעמיתיי לשעבר להתעורר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': באמת אני חושבת שלא יכול להיות שאותם עומסי חום, גלי החום, מה שאנחנו חווים פה בימים האחרונים במדינת ישראל, יסוקרו בשולי החדשות כאיזשהו אייטם זניח ואזוטרי, סוג של הרחבה למזג האוויר בלי באמת איזושהי התייחסות למה גורם לגלי החום האלה, מה פתאום אנחנו חווים את הטמפרטורות הכי גבוהות שנמדדו על כדור הארץ?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך זה יכול להיות שרק מספרים על זה כאיזושהי אנקדוטה שכולנו סובלים ובלי להבין למה זה קורה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתקוממת על קוצר הראיה של כלי התקשורת כאן במדינת ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמו שאני אמרתי בדיון הקודם ואני אחזור ואני אגיד את זה כמו תוכי, משבר הקורונה הוא רק קדימון למשבר האקלים שיהיה מסוכן יותר, קיצוני יותר, ושלא יהיה לו חיסון, ומצד שני אני גם אומרת כל הזמן שזה לא צריך להפחיד אותנו וזה לא צריך לייאש אותנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת שזה בדרך כלל ב-די.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איי שלנו הישראלי, להתמודד ולהיזכר להתעורר רק כשבע

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צם האסון כבר קרה ואז לחשוב איך אנחנו מתמודדים איתו, אבל פה יש לנו איזושהי התרעה, אנחנו רואים את זה מתקרב ויש לנו דרך להיערך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ניתנה לנו האפשרות הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדיון היום אנחנו בעצם נתמקד בתפקיד של השלטון המקומי בכל הסיפור הזה של ההיערכות למשבר האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלטת ממשלה 4079 שאושרה ב-29 ביולי 2018, בסעיף 19 נקבע במסגרת תוכניות הפעולה הלאומיות להיערכות להסתגלות לשינויי אקלים כי יש לקיים שיתוף פעולה ממשלתי ועירוני בנושא ההיערכות לשינוי אקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ההחלטה קבעה כי משרדי הממשלה, הרשויות המקומיות, קק"ל ורשות הכבאות צריכות לבצע שורה של משימות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה אפילו מפורט שם, המשימות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אתן כאן דוגמאות: תכנון עירוני לצמצום איי החום העירוני, קידום בניה ירוקה, התייעלות אנרגטית, שימוש בתת הקרקע, שדרוג תשתיות עירוניות, ניקוז, החדרת מים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל הדברים האלה מפורטים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו יודעים מה צריך לעשות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת שיש רשויות שלא חיכו לממשלה, יוזמים תוכניות להתמודדות עם משבר האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נשמע אותם כאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משבר האקלים לא יבדיל בין רשויות חזקות לבין רשויות חלשות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מעדויות שאנחנו שמענו בדיון הקודם מהשירות המטאורולוגי, ערים שלמות שנמצאות על קו החוף נמצאות תחת סכנה ממשית, זה לא משנה אם זה אשקלון או תל אביב או נהריה או בת ים, ואנחנו חייבים לראות איך השלטון המרכזי מסייע, מתקצב, מכין את כלל הרשויות גם החלשות וגם החזקות להתמודד עם האסון הזה שבפתח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מה שעל השולחן שלנו היום, לראות מה קורה ולראות מה אנחנו יכולים עוד לקדם מכאן דרך הוועדה הזו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברי הכנסת שנמצאים כאן, בבקשה, אתן לכם קודם את רשות הדיבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת סעיד אלחרומי, בבקשה.

סעיד אלחרומי: תודה גבירתי היושבת-ראש.

סעיד אלחרומי: אני חושב שזה נושא מאוד חשוב ותודה שאת מעלה את הנושא הזה ועוקבת.

סעיד אלחרומי: אני חושב שהמודעות לאסון, אני קורא לזה אסון של משבר האקלים, שכולם יודעים שזה מגיע, כולם יודעים שזה בדרך, אבל אופן הטיפול והתכלול של הנושא הזה גם מבחינת השלטון המרכזי, גם מבחינת השלטון המקומי, לטעמי לוקה בחסר וחשוב מאוד שהוועדה שלנו, ועדת הפנים, תדגיש את הנקודות ותתמרץ בעצם את כל הנוגעים בדבר לעשות את מה שהם צריכים לעשות.

סעיד אלחרומי: לא מספיק מצגות ודוחות אם לא רואים את זה בשטח.

סעיד אלחרומי: אני כמי שמעורה הרבה בשלטון המקומי, אנחנו לא שם עדיין.

סעיד אלחרומי: גם ועדות התכנון והבניה כאשר מגיעות לאשר מפעלים חדשים, לאשר פרויקטים בתוך הערים, המפעלים גוררים רגליים בנושא צמצום פליטת הגזים, צמצום כל הנזק הסביבתי העצום שגורמים המפעלים האלה.

סעיד אלחרומי: אנחנו השכנים של נאות חובב.

סעיד אלחרומי: 30 שנה אומרים שהמרחק של חמישה קילומטר מרמת חובב עדיין לא הצטמצם.

סעיד אלחרומי: יש שם 17 מפעלים והסיפור נמשך ונמשך וגוררים רגליים.

סעיד אלחרומי: לטעמי הנושא הזה הוא כן מאוד מסוכן וזאת הסכנה הגדולה שמצפה לעולם כולו ולא רק לנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה דיברת על זה שאתה מהמדבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה מבין שאתם הולכים לסבול קשות מאוד מהנושא של מדבור בנושא של אובדן משאבים של מים.

סעיד אלחרומי: ברור לחלוטין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראינו את הטמפרטורות השבוע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך יהיה אפשר לחיות בנגב?

סעיד אלחרומי: טעמנו בימים האחרונים כאשר באילת 49.8.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא רוצה לחשוב על הפזורה הבדואית, מה עבר עליה בימים האלה.

סעיד אלחרומי: היה סאונה בתוך הצריפים שם ובתוך הפחונים.

סעיד אלחרומי: המצב קטסטרופאלי, פשוט מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חשבתי על זה הרבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת סונדוס סלאח.

סונדוס סאלח: אני אמשיך את הדברים של חברי, חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

סונדוס סאלח: נכון, יש פער כל כך גדול בין הרצוי למצוי.

סונדוס סאלח: אנחנו כולנו יודעים מה צריך לעשות.

סונדוס סאלח: אני חושבת שהוועדה עושה עבודה נפלאה בתדירות ובאיכות ובסוג הדיונים שאנחנו מביאים לכאן והסוגיות שאנחנו מעלים, מציבים את הנושא בסדר היום הציבורי.

סונדוס סאלח: זה הזדמנות להגיד לך תודה שאת נמצאת כאן ועושה את העבודה הזו.

סונדוס סאלח: יחד עם זאת, אנחנו הבאנו גם שרת הסביבה, אמרנו את העמדות שלנו מה צריך לעשות.

סונדוס סאלח: פשוט מאוד הם לא עושים מה שנדרש לעשות.

סונדוס סאלח: זה לא נעשה.

סונדוס סאלח: לצערנו מקבלי ההחלטות לא לוקחים בחשבון את הפן הסביבתי בקבלת החלטות.

סונדוס סאלח: גם בוועדה הקודמת ראינו איך משרד האנרגיה מתנהל באופן מנותק מכל ההקשר הסביבתי והסכנה הסביבתית.

סונדוס סאלח: אני רוצה לחזק את הרשויות ולהגיד להם כל הכבוד שהם לא מחכים למדינה שעכשיו תעשה להם את הפרויקטים ותממן אותם, והם לוקחים צעד אחד קדימה ויוזמים פרויקטים ומקדמים נושאים סביבתיים.

סונדוס סאלח: כנראה שאנחנו צריכים לפנות לציבור, לרשויות ולקדם משם את המודעות והעשייה למען הסביבה ולהציל את משבר האקלים בפחות נזקים שאפשר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, חברת הכנסת סאלח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת איתן גינזבורג, בבקשה.

איתן גינזבורג: תודה רבה, גבירתי.

איתן גינזבורג: אני מברך אותך על סדרת הדיונים.

איתן גינזבורג: אני מתנצל מראש שאני איאלץ לעזוב באמצע לעוד מחויבויות.

איתן גינזבורג: אין ספק שהרשויות המקומיות צריכות להוביל את המאבק במשבר האקלים ובידיהן הדבר.

איתן גינזבורג: בכל הרשויות, בידיהן הדבר.

איתן גינזבורג: לכל הרשויות המקומיות יש את כל הכלים והיכולות להתמודד בכל תחום סביבתי שהוא, והצמצום בפגיעה בסביבה הוא דבר ראשון יכול להצטמצם אם הרשות המקומית תשקיע בזה זמן ומאמץ ואנרגיות.

איתן גינזבורג: היא יכולה להפחית את צריכת החשמל על ידי אנרגיה מתחדשת, צריכת מים על ידי מים מושבים בפארקים, בגינון עירוני, קירור העיר על ידי נטיעת עצים וניהול המים ופסולת ובניה ירוקה על ידי חיוב בניה שהפגיעה בסביבה פחותה ותכנון עירוני מקיים, תחום החינוך וההסברה שמאוד מאוד חשובים בתחום הזה.

איתן גינזבורג: מה שחסר לרשויות המקומיות זו סמכות.

איתן גינזבורג: אין להם הרבה סמכויות בתחום הזה.

איתן גינזבורג: יש ערים שהן חזקות ויותר עצמאיות ואיתנות והן באות מתוך אותה תפיסת עולם ומקדמות את הנושאים האלה כי זה חשוב להן וזה בסדר, אבל אם אנחנו רוצים שכל הרשויות בישראל יתמודדו ויצטרפו למאבק הכול כך חשוב הזה שהוא המאבק על החיים, המאבק על הקיום שלנו, חייבים להעביר גם סמכות וגם משאבים.

איתן גינזבורג: יש פער עצום בין הרשויות הגדולות לרשויות היותר חלשות או ישובים עם מענקי איזון או ישובים קטנים ואני חושב, גבירתי יושבת-הראש, שהוועדה צריכה להתחיל לדון בהעברת סמכויות מהרשות המרכזית לרשות המקומית.

איתן גינזבורג: אנחנו כבר לא בעידן המנדט שהמלכה או נציגה צריכים להגיד לכל הרשויות מה לעשות.

איתן גינזבורג: רשויות מקומיות הן רשויות שלטוניות, עצמאיות.

איתן גינזבורג: צריכה להיות להן עצמאות בניהול.

איתן גינזבורג: אני חושב שברגע שיהיה להן עצמאות ניהולית נכונה, הן יוכלו להירתם למאמץ הזה וגם לעמוד ביעדים שהממשלה קבעה.

איתן גינזבורג: הממשלה קובעת אחריות, קובעת יעדים, מטילה את זה על הרשויות המקומיות כשהידיים של הרשויות כבולות.

איתן גינזבורג: זה לא עובד ולכן המדינה חייבת להעביר סמכויות.

איתן גינזבורג: הוועדה הזאת חייבת להעביר עוד סמכויות לרשויות המקומיות.

איתן גינזבורג: הן יודעות הכי טוב איך לפעול בשטח, מה קורה בשטח.

איתן גינזבורג: הוכיחו את עצמן ביעילות שלהן, בהוצאה לפועל של תוכניות, בניגוד אגב לממשלה שרואים איך היא מקדמת תוכניות בצורה טיפה יותר איטית ומסורבת ומוגבלת.

איתן גינזבורג: אני חושב שאם אנחנו נפעל כולנו למען הדבר הזה, אנחנו נראה שכל איכות החיים של אזרחי המדינה ישתפרו בצורה הרבה יותר משמעותית.

איתן גינזבורג: אני מחזק אותך שוב, כמובן, על כל סדרת הדיונים שאת עושה פה וגם בנושא החשוב הזה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נפתח עם איתן בן עמי שנמצא איתנו כאן היום באופן אישי, מנהל הרשות לאיכות הסביבה בעיריית תל אביב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה התחלת בדיון הקודם על קצה המזלג לגעת בתוכנית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עיריית תל אביב פרסמה את החוברת הזאת, שזאת התוכנית המקיפה ביותר שאני ראיתי, אני חייבת להודות, בשלטון המקומי, של היערכות לשינויי אקלים, ואני מברכת אתכם על כך, על זה שאתם לוקחים את הדבר הזה בצורה כל כך רצינית, אז אם אתה יכול בבקשה להציג בפנינו באמת את התוכנית שלכם ואחרי זה אנחנו ננסה להבין ממך מה עומד בפניכם, וליישם את זה.

איתן בן עמי: שלום לכולם, בוקר טוב, יצא לנו כמה פעמים להציג את התוכנית וכל פעם חיכיתי, קיוויתי שיהיה איזה גל חום או משהו שיעזור לי לעשות את זה.

איתן בן עמי: לצערי כל פעם שאנחנו רוצים להציג את התוכנית, יש גל חום.

איתן בן עמי: זה רק אומר את השכיחות של גלי החום.

איתן בן עמי: אנחנו קיבלנו ליווי בעיריית תל אביב מארגון שנקרא ארגון ה-C40, ארגון הערים שחרט על דגלו ליישם את אמנת פריז ומלווה אותנו לאורך כל הדרך באופן שבו אולי צריך ללוות ערים, כי גם אנחנו לא יודעים הכול וללא ספק היינו צריכים את הסיוע הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כדי להיות חברה ב-C40, איזה עיר יכולה להיות חלק מהארגון הזה?

איתן בן עמי: כרגע אני לא יודע אם הם מקבלים עוד ערים אבל כדי להתקבל לארגון אתה צריך - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז הם יהיו 41.

איתן בן עמי: לא, יש כבר איזה 80 ערים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה זה 40?

איתן בן עמי: זה התחיל מ-40.

איתן בן עמי: אני חושב שכרטיס הכניסה הוא מחויבויות שהעיר לוקחת על עצמה ליישום.

איתן בן עמי: יש מעקב צמוד אחרי הערים.

איתן בן עמי: אנחנו נכסנו למעשה על כרטיס של עיר שהוצאה מהארגון כי לא היא לא עמדה ביעדים שלה.

איתן בן עמי: מקבלים כרטיס צהוב ואם לא עומדים ביעדים, כרטיס אדום ויוצאים.

איתן בן עמי: יש בדיקות וזה מחייב אותך לעשות סדרת פעולות.

איתן בן עמי: אתה לא יכול רק להצהיר, אתה צריך גם ליישם.

איתן בן עמי: הרבה פעמים רון שאל אותי, אוקיי, מה שהתחייבתי, מה קורה עם זה?

איתן בן עמי: אז בסוף אתה אומר לו, הנה, זה ההתחייבות שלך, יש פה חוברת ואלה הדברים שאנחנו עושים.

איתן בן עמי: אני מצאתי שיש שתי בעיות מרכזיות שטיפלנו בהן תוך כדי התהליך.

איתן בן עמי: אחד, זה נקרא אצלנו גיור בעלי תפקידים בעמדות חשובות.

איתן בן עמי: זה לא משנה אם הוא מנהל מינהל או מישהו שנמצא בעבודה בשטח.

איתן בן עמי: אחד, זה להסביר שזה כאן ועכשיו.

איתן בן עמי: כל פעם כשמדברים על שינוי אקלים, חושבים שזה לנינים שלנו.

איתן בן עמי: צריך פשוט להסביר להם שזה קורה כאן, היום בבוקר, וההצפה שתהיה בחורף היא תהיה פה וצריך לטפל בזה כי אי אפשר לחכות לשום דבר.

איתן בן עמי: הדבר השני, ואיתן אמר את זה, לא הכול זה תקציב.

איתן בן עמי: גם כשניסינו להסביר את זה, הרבה פעמים שואלים אותנו, אוקיי, כמה תקציב עיריית תל אביב נתנה לעניין הזה?

איתן בן עמי: עיריית תל אביב תיתן בסופו של דבר תקציב.

איתן בן עמי: יש אנשים שעבדו בזה, מכוח האדם שלנו, אבל הרבה זה עניין של תכנון, זה עניין של להסתכל על כל מה שאתה עושה קצת אחרת.

איתן בן עמי: רחוב יגאל אלון, כבר עשינו שלושה–ארבעה דיונים עם הרבה מאוד צוותים גם מהתכנון וגם מהביצוע וגם מהתוכנית האסטרטגית איך לשרטט את חתך הרחוב העתידי.

איתן בן עמי: כבר שינו את זה שלוש פעמים אבל על לוח השרטוט זה מאוד קל לעשות את זה.

איתן בן עמי: אחרי שהתוכנית מוכנה, אי אפשר כבר לעשות שום דבר, והיו טעויות בסיסיות בתכנון כי מתכננים לפי רעיונות שמישהו חשב שזה נכון או זה יפה, אבל אז מסתבר שהעצים נשתלו במקום שלא יהיה צל, אז למה שמישהו יישב בספסל שתכננת לו אם העץ לא נמצא במקום הנכון?

איתן בן עמי: אני חושב שעכשיו אנחנו מגיעים לחתך רחוב אופטימלי וכך צריך להיות, ואז שהרחוב הזה ייצא לפועל, כבר הכינו שם עמדות אפילו לחלחול ואיפה מי הנגר ילכו ולא רק ישטפו לרחוב להצטרף למי הנגר, אלא יהיה להם עמדות השהייה כדי למנוע הצפות.

איתן בן עמי: זה הרעיון בבסיס התוכנית הזו.

איתן בן עמי: שיתפנו גם את אגף התקציבים.

איתן בן עמי: הוא עושה עכשיו מספר עבודות כלכליות, חלקן קל לעשות כמו התקנת פאנלים סולריים, שמבינים שבין תשע ל-11 שנה מחזירים את עצמם אז זה קל, אבל לשים מתקן להשהיית מי נגר שעולה הרבה כסף באזור שמועד להצפות, אחרי ההצפה האחרונה שהייתה אתה מבין שהערך הכלכלי וההוצאות שהיו לך והנזק ואובדן בחיי אדם לא שווים וכדאי כן לעשות איזשהו משהו שמונע את זה בעתיד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה חבל שאסונות גורמים לזה שהדברים האלה יחלחלו.

איתן בן עמי: נכון, זה בעיה אבל זה חלק מהעניין.

איתן בן עמי: נתקלתי בזה גם בתל אביב, שחלק מהאנשים שעומדים בתפקידים ואחראיים על התחומים האלה בהתחלה התייחסו לזה כאילו זה נוסף על תפקידם, זאת אומרת, מה אתה בא אלי עכשיו עם עוד מטלות, יש לי עבודה לעשות, ואני חושב שהרעיון שזה מה שצריך לעשות וזה לא נוסף על תפקידך אלא הם הפעולות שצריך לעשות, הן הפעולות החשובות.

איתן בן עמי: לפני שאני נכנס למצגת עצמה, אי אפשר בלי הממשלה.

איתן בן עמי: הממשלה צריכה לתת כלים לרשויות המקומיות לבצע את הדברים וגם החלטות עקביות.

איתן בן עמי: גם אי אפשר שיש החלטה א' ואחרי שנה–שנתיים פתאום החלטה ב'.

איתן בן עמי: אנחנו מתכננים ומתחייבים על סמך החלטות של משרד התחבורה, משרד האנרגיה, המשרד להגנת הסביבה.

איתן בן עמי: בא מישהו, משנה את האסטרטגיה.

איתן בן עמי: אוקיי, מה אנחנו עושים עכשיו?

איתן בן עמי: זה מאוד בעיה.

איתן בן עמי: אגב, אוריאל בבצ'יק ממשרד האנרגיה שיושב פה, הוא היה שותף בצעדים הראשונים.

איתן בן עמי: עוד הוא היה הדון קישוט של עיריית תל אביב כשעוד לא הבינו בכלל מה הוא מדבר איתם, למען השם, אז יש לו הרבה זכויות.

איתן בן עמי: עכשיו הוא עוזר לנו מהצד של משרד האנרגיה.

איתן בן עמי: (הצגת מצגת) כדי שאנשים יבינו שזה כאן ועכשיו וזה קורה, שמנו את גרף הצבעים של התחממות ישראל.

איתן בן עמי: רואים איך הגרף מתחמם לקראת 2010, זה ברור וכו'.

איתן בן עמי: זה למעשה לוח הזמנים.

איתן בן עמי: הארגון הזה, וצריך אולי לעשות משהו כזה בארץ, למעשה לוקח אותך למה שהם קוראים "אקדמיה לאקלים" שבו הוא מלמד איך בונים את התוכנית הזאת, מה השלבים שלה, מי צריך להיות שותף.

איתן בן עמי: הם עוזרים לך עם צוותים מקצועיים לבנות את תרחישי הייחוס.

איתן בן עמי: כמובן שגם השתמשנו בשירות המטאורולוגי פה, רשות המים, נעזרנו בהם, ומציב למעשה לוח זמנים שבו צריך לבצע את הדברים עד 2030 שזה הזמן שלפחות בעולם מבינים שאם לא יהיה שינוי עד אז, אז אנחנו נהיה בבעיה יותר חמורה.

איתן בן עמי: כפי שניתן לראות את המטלות לשנת 2020, כבר ביצענו.

איתן בן עמי: ראש העיר נתן הצהרה והתחייבות להפחתת גזי חממה מאוד משמעותית ואנחנו התחלנו לעבוד על זה, והחוברת הזו מוכנה ונכנסת לתוך תוכניות העבודה 2021.

איתן בן עמי: חלק גדול מהדברים שאנחנו מדברים עליהם ואמורים היו להיכנס ב-2021 כבר נכנסים היום.

איתן בן עמי: כל הרעיונות האלה תוך כדי גיבוש חלחלו לתכנון האסטרטגי, למינהל הנדסה, לאדריכל העיר, לדרכים ומאור, ומתחילים למעשה כבר לעבוד באופן הזה.

איתן בן עמי: מה שגילינו, שכל יחידה בנפרד, גם אם היא תעשה את העבודה הכי טובה, לא יכולה לבצע אותה ולהצליח.

איתן בן עמי: זה חייב להיות שיתוף פעולה בין כל המחלקות והגורמים הביצועיים, התכנוניים והמסייעים בעירייה, לכן הקמנו ארבעה צוותים, בראשם ראש הצוות, תלוי בנושא, אדריכל העיר או יחידת התיעול או השירותים החברתיים, והצוותים והיחידות והאנשים שצריכים לעבוד יחד איתם על מנת לעשות את זה.

איתן בן עמי: אני חושב שדבר יפה היה אחד החיבורים במפגש הראשון עם קופנהגן שניסינו ללמוד איך מנהלים מי נגר.

איתן בן עמי: נסע רק אחראי יחידת התיעול.

איתן בן עמי: אחרי שנה וחצי של עבודה, פעם הבאה הייתה ביחד עם אנשים מרישוי הבנייה, מאגף שפ"ע ומדרכים ומאור כי הבינו שאם לא כולם עובדים ביחד, אז זה לא משנה מה יחידת התיעול תעשה, זה לא יעזור וכו'.

איתן בן עמי: אפשר לראות את זה.

איתן בן עמי: כמובן צוות מדעי מלווה וצוות ליב"ה, וגם שמנו את זה כישיבות סטטוס אל המשנה למנכ"ל כדי שאנשים יבינו שהולכים לשאול אותם מה קורה ולעקוב אחרי זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל כמה זמן יש ישיבת סטטוס כזאת?

איתן בן עמי: כרגע התחלנו.

איתן בן עמי: בערך כל שלישון אנחנו נבדוק מה קורה.

איתן בן עמי: אנחנו מבינים שזה לא יעזור אם תל אביב תעשה הרבה מאוד טיפולים.

איתן בן עמי: חייב להיות טיפול במטרופולין ועם כל האיגודים ובכל הדברים שקשורים, איילון ובירקון ובזיהום האוויר ובתחבורה ובפסולת.

איתן בן עמי: זה חייב להיות בשיתוף פעולה רחב, ופה זה עדיין חסר.

איתן בן עמי: זה עדיין לקונה.

איתן בן עמי: אנחנו ננסה לעשות את הכי טוב שאנחנו יכולים ומנסים לצרף אלינו גם רשויות אחרות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה זה עומד מול הרשויות האחרות?

איתן בן עמי: כרגע יש נכונות אבל זה עדיין לא בשלבים ביצועיים.

איתן בן עמי: אני חושב שעכשיו זה הזמן, בזמן התכנונים להתחיל ולשתף את הרשויות האחרות, ואני חושב שאנחנו נזכה לשיתוף פעולה.

איתן בן עמי: כמובן שיתוף פעולה עם משרדי הממשלה ועם ארגונים בין-לאומיים, כל מי שיכול לעזור לנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה אתם רואים כערי המטרופולין?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רמת גן, גבעתיים, חולון, בת ים?

איתן בן עמי: כן, אבל גם בקשת יותר רחבה.

איתן בן עמי: למרות שזה נחשב למיטיגציה, התוכנית "עיר אוויר נקי" שאנחנו מתחילים ליישם עכשיו בתל אביב, היא לא יכולה להיות בלי שיתוף פעולה של כל הערים סביבנו.

איתן בן עמי: אי אפשר לשמור רק על תל אביב לכאורה עם זיהום אוויר מופחת כשהאוויר זז ותוך שנייה נקבל אוויר מבת ים או מרמת גן, ולכן בכל התוכניות האלה אנחנו מצפים ואנחנו נעשה צעדים, אם זה דרך פורום ה-15 או בכל דרך אחרת שהערים יצטרפו אלינו.

איתן בן עמי: איי החום, פה עשינו עבודה מאוד גדולה גם בעזרת ארגון בין-לאומי 100 ערי חוסן שאנחנו חברים בו.

איתן בן עמי: גייסנו את אוניברסיטת קולומביה ואת נאס"א ועשינו מיפוי של תל אביב.

איתן בן עמי: מה שהיה מעניין, שהמיפוי לא התרכז רק בחום.

איתן בן עמי: מה שגילינו ואנחנו נראה את זה בשקף הבא, שהאוכלוסיות החלשות לצערנו, והאזורים האלה הם הכי פגיעים גם לחום וגם להצפות ולכן הרכבנו מפות שלמעשה משליכה מפה על מפה ומראה איפה האזורים עם פגיעות החום הכי גבוהה ואיפה האזורים שבה האוכלוסייה הכי פגיעה שגם תיפגע מזה, ואז אנחנו מגיעים לרצועות בעיקר בדרום

איתן בן עמי: –מזרח תל אביב ששם אנחנו הולכים לעשות טיפול כי שם זה המקומות הכי פגיעים.

איתן בן עמי: אפשר לראות בגדול במרכז את תוכנית גדס, איך בנו בעבר ואיך היא כן נותנת מענה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מדהים.

איתן בן עמי: כן, היא נותנת מענה מדהים.

איתן בן עמי: צריך להבין את זה.

איתן בן עמי: כשרואים את זה במפות, מבינים את האיכות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מסתבר שהרעיון של עיר גנים היה נכון כבר אז.

איתן בן עמי: נכון.

איתן בן עמי: אגב, אנחנו הולכים לחזור לזה במסגרת המחויבות שלנו לעבוד גם בשטחים ציבוריים וגם בבתים פרטיים, להתחיל לשתול עצים בבתים פרטיים על מנת שיתנו צל במרחב הציבורי, ובהנחיות התכנון החדשות של אדריכל העיר יהיו חייבים לשמור על רצועה של שני מטר בין המדרכה לבין תת הקרקע על מנת שאפשר יהיה לשתול עצים שיגדלו, ולא רק שיהיה סימון ששתלנו עץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעצם בשנים האחרונות כל החצרות הפכו להיות חניונים ואיבדנו - - -

איתן בן עמי: נכון.

איתן בן עמי: התמונה שאנחנו מראים אותה היא לא מופיעה פה, זה שבהתחדשות עירונית בצד אחד של הכביש שעשו התחדשות עירונית, אין עץ אחד אפילו, ובצד השני יש ממש יער, וזה קצת תמונה שווה אלף מילים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מאוד בולט בערים החדשות שנבנות במדינת ישראל, שפשוט אין עצים.

איתן בן עמי: זה התחיל גם בתל אביב.

איתן בן עמי: אני מקווה שאנחנו עוצרים את זה.

איתן בן עמי: העיר הקציבה עכשיו באופן מיידי 3.5 מיליון שקלים לתוכנית הזו עד 2020 בלי קשר למה שנקצה ב-2021.

איתן בן עמי: אני חושב שאפרופו תקציבים, הגיע הזמן שהעצים בישראל, המשאבים גם של קק"ל וכו', יופנו לתוך הערים.

איתן בן עמי: אני חושב שהסתיימה התקופה של לשתול את זה בארץ, בפארקים וכו', שזה גם חשוב, אבל היום החשיבות היא בתוך הערים, להצל את הערים.

איתן בן עמי: אגב, כמה מהעצים צריכים להגיע גם לרחבת הכנסת כי אולי היא אסתטית ומצטלמת טוב, אבל אין שם עץ אחד.

איתן בן עמי: זה אי חום אחד גדול כמו הבימה אצלנו וצריך לעשות צעדים.

איתן בן עמי: זה למעשה תכנון שצריך להיפסק.

איתן בן עמי: יש פה, אגב, מקומות שעברתי, ראיתי כבר מקומות לאיזה 20 עצים שאפשר לשתול אותם.

איתן בן עמי: זה לגבי איי החום.

איתן בן עמי: אנחנו עוברים להצפות.

איתן בן עמי: גם פה אנחנו עשינו תוכנית שמיפתה את המוקדים של ההצפות.

איתן בן עמי: בשנה האחרונה נעשה טיפול מאוד אינטנסיבי על פי המפה הזאת להוספת קולטנים, להרחבתם, פעולות רבות, ניקוי, העמקה, כל מה שאנחנו יכולים לעשות על מנת לנסות להתקדם עם זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תסביר לי רגע רק את המקרא של הצבעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה שזה כהה יותר, שם יהיו יותר?

איתן בן עמי: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רואה שהרוב מתמקד במרכז–דרום.

איתן בן עמי: כן, מרכז–דרום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': במזרח כמובן, ליד איילון, איפה שהאזור של שכונת התקווה, נכון?

איתן בן עמי: נכון, שם זה בעיקר.

איתן בן עמי: אנחנו מאוד מנסים, ובינתיים עשינו ניסוי אחד מאוד מוצלח להשתמש במה שנקרא פתרונות מבוססי טבע, זאת אומרת, במקום לבנות עוד תיעול ועוד בטון, לקחנו חורשה בצפון תל אביב שהיה שם הצפה של פנייה לאיילון, ובעזרת בורות חלחול ושיפועים וכל דבר שהוא טבע, הצלחנו.

איתן בן עמי: אין יותר הצפות ואנחנו הולכים עכשיו לעשות ניסוי נוסף - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל העבודות בפארק אריאל שרון שבאמת המטרה שלהן היא לנקז את המים אחרת לאיילון, באיזה שלב הן?

איתן בן עמי: חלקן מבוצעות.

איתן בן עמי: אני לא מכיר את כל התוכניות אבל חלקן כבר מבוצעות.

איתן בן עמי: אנחנו גורסים שחלק גדול מהטיפול במעלה הזרם צריך להיות בעזרת מקומות השהייה וחלחול כדי שהם לא יגיעו לאיילון.

איתן בן עמי: גם כשמדברים על עליית מי הים, לפעמים חושבים שמדובר על עוד 100 שנה, אבל אנחנו יודעים שכבר כמה שנים, וזה רק הולך ומתגבר, יש לנו חופים בעיקר בצפון תל אביב - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה חוף הצוק, לא?

איתן בן עמי: כן, שאין חוף.

איתן בן עמי: במשך תקופה אין חוף.

איתן בן עמי: חוץ מהפגיעה במצוק שגם בו אנחנו צריכים לעשות טיפול, שזה בעיה, יש פה פגיעה אפילו כלכלית.

איתן בן עמי: חברת אתרים שמנהלת את רצועת החוף, מאוד בלחץ מזה כי בתקופה הזאת העסקים לא יכולים לפתוח בכלל כסאות למטה, המתרחצים לא יכולים להתרחץ.

איתן בן עמי: זה בעיה ולכן צריך לטפל בזה.

איתן בן עמי: אחד הרעיונות זה מצוף שקוע עם כל ההיבטים הסביבתיים שלו.

איתן בן עמי: צריך לעשות פה פעולות שגם עולות כסף וגם צריכות להיות יצירתיות.

איתן בן עמי: זה אפרופו עליית מי הים והעובדה שצריך להתייחס לזה.

איתן בן עמי: זה לא משהו שלא קורה.

איתן בן עמי: גם זה שקף שאנחנו מראים אותו כדי להוכיח לכל הספקנים שדברים מתרחשים כאן ועכשיו.

איתן בן עמי: זה גרף שמראה על חודשי ההשקיה של אגף שפ"ע בעיר, של השטחים המגוננים.

איתן בן עמי: אפשר לראות שמשישה חודשים עלינו בהתמדה והגענו לעשרה חודשים.

איתן בן עמי: זה היכה בשוק גם את האנשים שעושים את זה, כי גם הם לא ממש בדקו את הנתונים וראו מה קורה, וזה למרות שיש פעולות רבות בחסכון מים.

איתן בן עמי: אנחנו יכולים להראות איך נוספו הרבה מאוד שטחים וכמות המים לא עלתה בצורה משמעותית כי עושים הרבה מאוד פעולות לחסכון, אבל משק ההשקיה התגבר.

איתן בן עמי: אלה הפעולות שאנחנו מצאנו שהן הפעולות המרכזיות שצריך לטפל בהן: אחד, זה כל הנושא של החום וההתחממות.

איתן בן עמי: שניים, זה הנושא של הטיפול במי הנגר.

איתן בן עמי: שלוש, זה נהלים שצריכים לטפל במה שקורה.

איתן בן עמי: לדוגמא, אגף הביטחון שלנו קיבל הנחיה ונמצאים בשלבים אחרונים של גיבוש נוהל חדש שנקרא נוהל חום, זאת אומרת מה קורה באירוע כזה של חום של 40 מעלות שנמשך שבוע פלוס, מה עושים?

איתן בן עמי: א', איך העובדים שלנו יעבדו?

איתן בן עמי: מה יעשו בבתי הספר?

איתן בן עמי: מה מותר ומה אסור?

איתן בן עמי: מה קורה עם האוכלוסייה?

איתן בן עמי: כמו שיש לנו נוהל לפנות אותם בזמן שיטפונות, האם במקומות שיש עוני אנרגטי ולא יכולים להפעיל את המזגן כל הזמן או שיש הפסקת חשמל או שהם חושבים שאין להם כסף להפעיל, צריך להפעיל מרכזי קירור כמו שאנחנו קוראים לזה.

איתן בן עמי: אוריאל היה מעורב גם בחלק מהדברים, איך אנחנו אוגרים אנרגיה במקום מסוים ומצליחים לקרר מרכז קהילתי, מרכז קשישים.

איתן בן עמי: אגב, הנוהל החדש הוא גם נוהל ברקים שגם התחילו להתעצם וגבו קורבנות.

איתן בן עמי: שני הדברים האחרונים, אחד, זה הנושא של אוכלוסיות מוחלשות.

איתן בן עמי: בכל תרחיש שאנחנו לא רואים, מי שנפגע זה האוכלוסיות היותר חלשות, כי בן אדם שיש לו, אז יש לו מיזוג בבית והוא נכנס לאוטו הממוזג והוא לא משתמש בתחבורה ציבורית והכול מסודר.

איתן בן עמי: בן אדם שצריך לחשוב אם הוא מפעיל את המזגן וצריך ללכת לאוטובוס בכביש שיוכל להיות או חם או מוצף ולקחת אוטובוס וכו', לכן השירותים החברתיים שלנו נכנסו מאוד חזק לתמונה והם איתנו.

איתן בן עמי: דבר אחרון, דיברתי עליו, זה מה שנקרא פתרונות מבוססי טבע.

איתן בן עמי: מצאנו שהפתרונות האלה הם טובים גם לתחום של התחממות וגם לתחום של הניהול במי נגר, ואנחנו שמים על זה דגש מאוד חזק.

איתן בן עמי: אלה ארבעה דברים שאנחנו איתם מטפלים.

איתן בן עמי: שני הדברים שאני מוסיף על מה שאמרתי, אחד, זה נקרא אורח חיים מקיים.

איתן בן עמי: הרשות לאיכות סביבה, לפני שנה וחצי הצלחנו לשנות את השם, זה גם עניין של תפיסה, זה הרשות לאיכות סביבה וקיימות.

איתן בן עמי: כל העולם של אורח חיים מקיים הוא למעשה אחד הדברים החשובים כדי להיות עוד מרכיב בהצלחת העיר.

איתן בן עמי: תמיד אני אומר, אתה יכול לפרוס פחים כתומים בכל העיר ולכל אחד.

איתן בן עמי: אם התושבים לא ימחזרו, אין לזה שום ערך.

איתן בן עמי: העיר צריכה לתת את התשתית, לעודד, לסייע ולהסביר ולחנך את התושבים מה תפקידם בעניין הזה.

איתן בן עמי: אני חושב שבתל אביב יש מודעות מאוד גבוהה לעניין הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, אבל יש עוד חלקים גדולים של העיר שאין בהם פחים כתומים בכלל.

איתן בן עמי: זה נכון.

איתן בן עמי: אני חייב להגיד שלפני כחצי שנה מצאנו דרך חדשה עם תמיר.

איתן בן עמי: אנחנו עובדים עם תמיר על כל מיני דברים, כי יש מקומות שאי אפשר לשים פחים כתומים בגלל המדרכה, בגלל כל מיני סיבות.

איתן בן עמי: נכנסנו לנווה עופר וצפון יפו עם פחים במרחבים.

איתן בן עמי: אני חייב להגיד שמהתוצאות, זה המחזור הכי איכותי והכי טוב בכל העיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר לא פחים כתומים בכל בית אלא פחים - - -

איתן בן עמי: במרכזים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוודאי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה לא לעשות את זה יותר?

איתן בן עמי: וזה עובד ועכשיו אנחנו הולכים לעשות איתם ניסוי בשכונות הצפוניות, של שקיות לבתים הפרטיים.

איתן בן עמי: אנשים יקבלו שקית כתומה, יהיה יום איסוף, ישימו את זה בחוץ ויאספו את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם חייבים לעשות את זה בשכונת שפירא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת שכונה שיש בה הרבה חבר'ה עם הרבה מודעות סביבתית ואני מקבלת המון פניות מהם שאין להם איפה לזרוק את האריזות.

איתן בן עמי: אז אנחנו נעשה את זה גם שם.

איתן בן עמי: זו אחת השכונות החזקות שלנו בתוכנית שכונה קיימת לשכונה מקיימת.

איתן בן עמי: אחד הרעיונות שאנחנו מנסים ליישם אותו ברמת ישראל-בצרון, זה נקרא פח שיתופי.

איתן בן עמי: היות ואין שם מספיק מקום לשים לכל אחד את כל הפחים, אז אנחנו מגבשים הסכמה מבין התושבים, אני אשים פח כתום, אתה כחול והוא ירוק וכל אחד יזרוק אצל השני, והתברואה יודעים איך לאסוף את זה.

איתן בן עמי: זה משהו שאנחנו מנסים עכשיו לעשות שם.

איתן בן עמי: זו גם שכונה מקיימת.

איתן בן עמי: זה אחד.

איתן בן עמי: שניים, זה כל הנושא של חדשנות.

איתן בן עמי: אנחנו מאוד מאוד מעודדים חדשנות.

איתן בן עמי: אנחנו גם חברים מאוד משמעותיים בארגון ה-C40 בפרויקט שנקרא "נשים למען אקלים", זה לעודד נשים יזמיות לפרויקטים חדשניים.

איתן בן עמי: אחת הנשים, אינה ברוורמן, בנמל יפו קיבלנו מקום להניח.

איתן בן עמי: יש לה למעשה הפקת אנרגיה מגלי ים.

איתן בן עמי: זה לוקח לאט נורא בארץ.

איתן בן עמי: רק עכשיו היא קיבלה אישור להכניס את זה לרשת החשמל, בשעה שבמקומות אחרים בעולם זה כבר עובד.

איתן בן עמי: אריחי טחב נגד זיהום אוויר, הפרויקט של טולו, של ספריית חפצים משותפת עם כרטיס אשראי צמחה שם, זאת אומרת הרבה מאוד דברים בתחום החדשנות.

איתן בן עמי: עכשיו אנחנו פתחנו בנמל יפו, יש חודש שבו אנחנו נציג גם מחולה חדשנית עם אחת החברות הישראליות שמפתחת גידול מזון ללא תלות במזג האוויר במחזורי גידול גבוהים, שליטה ובקרת אקלים, בדישון, בהשקיה ובכול.

איתן בן עמי: הם יכולים לכוון איזה צמחים גם הם מגדלים.

איתן בן עמי: זה יישב עכשיו ארבעה חודשים בנמל תל אביב לראות איך זה עובד.

איתן בן עמי: חלק גדול מהמזון ילך דרומה למקומות שאנחנו צריכים לחלק את המזון, שיתוף פעולה קהילתי שעובד יפה.

איתן בן עמי: אז חדשנות זה א'-ב' וזה ייתן לנו הרבה מאוד הצלחות.

איתן בן עמי: מה שחשוב הוא שרצינו שזה יהיה פרקטי ולא הצהרתי.

איתן בן עמי: לכל אחת מהמטרות יש כרטיסיות פעולה.

איתן בן עמי: כאן אתם יכולים לראות את ראשי הפרקים של הכרטיסיות.

איתן בן עמי: לכל כרטיסיה כזאת יש צוות שלם שעוסק בו כי זה נושא מאוד רחב.

איתן בן עמי: אפשר לראות דוגמא לכרטיסיה.

איתן בן עמי: בכל כרטיסיה כתוב מי המוביל, מי שותף, מה תפקידו, האם זה למטרה לטווח קצר, לטווח ארוך, מתי יעשו לו בקרה.

איתן בן עמי: אנחנו תמיד אומרים שהתוכנית היא תוספתית והדרגתית כי אנחנו לא יודעים מה יהיה בעוד כמה שנים, אבל לפחות יש לנו את הכרטיסיות מוכנות.

איתן בן עמי: אנחנו מדברים על ניטור והערכה וגם על שיתוף ציבור ויידוע.

איתן בן עמי: אנחנו מתחילים גם בתוך העירייה לכל הגורמים שיכירו את השפה החדשה, את המונחים החדשים, יתאימו את עצמם, גם תושבים, גם ארגונים ששותפים אצלנו בכל מקום שאנחנו יכולים, כי לבד אי אפשר ויש לנו כדור אחד, כמו שאומרים.

איתן בן עמי: אני אהבתי את מה שאמרת מיקי, בדיון הקודם, זה שהקורונה תעבור וימצאו לזה חיסון, אבל למשבר האקלים לא יהיה חיסון.

איתן בן עמי: אנשים עדיין לא מבינים את זה ולכן הקריאה להתחיל לעשות את הדברים היא קריאה שצריכה לצאת מפה חזק וברור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה התקציב של האגף שלך?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה אנשים?

איתן בן עמי: אנחנו מתכללים את כל הנושא הזה בעירייה, סך הכול שניים וחצי אנשים, אבל אנחנו הולכים לאנשי אדריכל העיר.

איתן בן עמי: בכל מקום כזה למעשה אנחנו בונים צוות שאנחנו מסייעים לו.

איתן בן עמי: אם צריך ללכת למנכ"ל או לראש העיר או למישהו כדי להסביר מה הם עושים ולמה צריך לקדם את זה, זה תפקידנו.

איתן בן עמי: אני חושב שפרצנו את המחסום הזה כבר.

איתן בן עמי: זה דבר שהוא מתחיל לרוץ ואז זה יהיה יותר קל.

איתן בן עמי: היה מאוד קשה בהתחלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה ערים פנו אליכם על מנת ללמוד את המודל הזה?

איתן בן עמי: הרבה מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שמחה מאוד לשמוע.

איתן בן עמי: אנחנו, אגב, פתוחים.

איתן בן עמי: זה גם חלק מהאג'נדה של ארגון ה-C40, זה להפיץ את המידע, לעזור.

איתן בן עמי: כל דבר שאנחנו יכולים להפיץ ולסייע ולהראות, אנחנו עושים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חשוב מאוד, כי ברגע שיש מודל נכון שיכול לעבוד ובאמת כל עיר אחרת יכולה לאמץ, זה צריך ויכול לרוץ.

איתן בן עמי: נכון.

איתן בן עמי: אני חוזר ואומר, הרבה דברים זה לא תקציב, זה רק המשקפיים שאתה שם ומסתכל אחרת על אותם דברים שאתה עושה.

איתן בן עמי: זה אפילו לא עולה יותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תראי סונדוס, למשל הדוגמא הזאת של הפחים, את מבינה שהם פחים שיתופיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפשר לעשות את זה.

סונדוס סאלח: פשוט צריך אנשים מנהיגים עם ראיה סביבתית.

סונדוס סאלח: לא נמצא אותם בכל ישוב ולא בכל מקום, לצערנו צריך לעגן לפעמים בחקיקה.

סונדוס סאלח: זה דברים שהם פשוטים ואפשר לעשות אותם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

איתן בן עמי: נכון, אבל מה שאמרתי בהתחלה וזה נכון גם לראשי ערים או מנכ"לים וכו', ברגע שהם מבינים שזה לא איזה מטרה שאי אפשר להראות לתושבים, נגיד הקדנציה קצרה, רוצים להראות הצלחה, אז מנסים לעשות דברים שהם קצרי מועד.

איתן בן עמי: לא, זה דברים שהם קצרי מועד.

איתן בן עמי: אם לא תהיה הצפה בפעם הבאה, אז זה קצר מועד.

איתן בן עמי: אם כל תחנות האוטובוס יהיו מוצלות, אז זה קצר מועד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הזכרת הצפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איתנו בזום גם ראש עיריית נהריה, רונן מרלי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום לך.

רונן מרלי: צוהריים טובים, תודה שהזמנתם אותי.

רונן מרלי: אתמול היה אצלי שר החקלאות.

רונן מרלי: אני מזכיר לכולנו, ב-8 בינואר נהריה עברה שיטפון, נחל הגעתון.

רונן מרלי: זה לא הצפה.

רונן מרלי: ברשותכם, אני בכוונה משתמש במושג שיטפון כי זה מה שהיה בפועל, כי הרבה פעמים שאלו אותי על ההצפות.

רונן מרלי: העיר פשוט נשטפה.

רונן מרלי: מוטי בן שבת ז"ל נהרג באירוע הזה.

רונן מרלי: אנחנו מאוד חוששים מהחורף הקרוב.

רונן מרלי: אני שמח שאתמול שר החקלאות ביקר אצלי.

רונן מרלי: היה ביקור מוצלח מאוד.

רונן מרלי: דיברנו על הדברים.

רונן מרלי: ישנה החלטת ממשלה לטובת העניין, לפתור את בעיית המאגרים בגב ההר.

רונן מרלי: מה שאני רוצה לומר זה שאתמול שמחתי לשמוע מהשר שיש חצי פתרון כבר לחורף הקרוב.

רונן מרלי: אני חושב שחצי הפתרון הזה הוא מאוד משמעותי כיוון שלבנות את כל התוכנית הגדולה של המאגרים גם באזור געתון-יחיעם במאגר יחיעם, גם אושרת וגם במרחב של עברון, זה תוכנית שהיא תיקח כנראה לפחות שנה מהיום, אבל הפתרון הוא להסית את הנחל, לפחות שליש מכמות המים בנחל לטובת מאגר יחיעם, הפתרון הזה יכול להתקיים ממש בחודשיים הקרובים.

רונן מרלי: אפשר להתחיל את העבודה באופן מיידי, לפחות זה מה שנאמר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה יודע שזאת הכוונה, להתחיל בעבודות באופן מיידי?

רונן מרלי: כן.

רונן מרלי: השר אתמול דיבר על זה וזו בשורה אמיתית, כיוון שאם זה לא קורה, אז אנחנו נתפלל בעיקר.

רונן מרלי: אם זה קורה, אז אני חושב שזה לפחות לפי טענת המומחים, אם עושים חישוב, זה מוריד את הסיכון ל-1:25 שנה, 1:50 שנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה שמעניין אותי, אדוני ראש-העיר, זה אם אתה הבנת בעקבות האירוע הטראגי הזה שקרה לכם בשנה שעברה והנזק העצום שנגרם גם בחיי אדם, האם אתה הבנת שבעצם אנחנו עומדים לפני שינוי משמעותי בדרך שבה הטבע מתנהג, ובעצם אותו מטח גשם שהביא את כמויות המים העצומות האלה לכיוון נהריה, אותו שיטפון זה משהו שעלול לקרות יותר ויותר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השאלה היא האם עיריית נהריה גם כעיר חוף, אגב, שעלולה לסבול גם מהיבטים נוספים של משבר האקלים, של עליית פני הים למשל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה אתם עומדים בראיה כמו ששמענו עכשיו את התוכנית של עיריית תל אביב, שזאת תוכנית סדורה, עשר שנים קדימה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני פשוט קוראת לכם כעירייה שבאמת רגישה מאוד ועלולה לסבול מאוד, לאמץ ולפעול גם כן לגבש תוכנית פעולה כזאת של היערכות לשינויי אקלים.

רונן מרלי: אני מסכים.

רונן מרלי: קודם כל אני אשמח ללמוד מעיריית תל אביב מה הם עשו.

רונן מרלי: אנחנו גם בונים עכשיו תוכניות אב גם לניקוז.

רונן מרלי: השבוע היינו עם משרד הבריאות בשפך של הגעתון אל מול בעיות שיש לנו עם הים, אבל אני חושב ספציפית על נחל הגעתון, אם מדינת ישראל לא תפתור את הבעיה למעלה, אז לא יהיה פתרון.

רונן מרלי: בתוך הנחל זה תוכנית גדולה מאוד, רחבה מאוד, שגם פה מדינת ישראל צריכה להיכנס לעניין.

רונן מרלי: בתוך מי הים, מה שיכולנו לעשות כבר עשינו ואנחנו נערכים לחורף הקרוב.

רונן מרלי: אני אומר שוב, אם אפשר יהיה שתצא קריאה גם מהוועדה הזו להסית את הכמות שאפשר להסית כבר עכשיו, מיקי, מדובר באמת בעבודה באופן יחסי מאוד פשוטה לפי דעת המומחים, רשות המים והניקוז.

רונן מרלי: אפשר לשאול אותם.

רונן מרלי: זו עבודה פשוטה.

רונן מרלי: זה יכול לקרות באופן מיידי וזה יקל עלינו.

רונן מרלי: כל נושא ההתחממות הגלובלית, אנחנו עדים למצבי קיצון שנהיים קיצוניים יותר.

רונן מרלי: גם החום נהיה קיצוני יותר.

רונן מרלי: אני חושש מאוד מהחורף הקרוב.

רונן מרלי: בסוף, את יודעת, זה 70,000 תושבים כאן.

רונן מרלי: לשמור אותם סגורים כשהנחל שוטף, זה קורה במהירות רבה, אז אם אפשר לקריאה כזו לכולם, זה יעזור לנו מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט, אנחנו נצטרף לקריאה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, ואנחנו נפנה אליך קריאה גם ללמוד מתל אביב את התוכנית שהם עשו, כי משבר האקלים זה לא רק השיטפון הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לכם עוד הרבה עבודה שאפשר לעשות ברמה המוניציפאלית והכלי הזה שיש בידכם הוא כלי מאוד מאוד משמעותי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם כראשי עיר צריכים להסתכל גם קדימה מעבר רק להיבט הזה של המים, של התווית נחל הגעתון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פרופ' חגי לוין, הנושא הסביבתי, אתה מלווה אותו הרבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה יו"ר איגוד רופאי בריאות הציבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הסוגיה הזאת, עד כמה אתם מעורבים בהיערכות המוניציפאלית בכל מה שקשור לשינויי האקלים?

חגי לוין: אני חושב שאנחנו מעורבים אבל אני חושב שאין מספיק היערכות.

חגי לוין: אנחנו מבינים שהיערכות כפי שהוצגה כאן על ידי עיריית תל אביב מאוד מרשים, היא חיונית גם להיערכות למצבי חירום בתחום הבריאות, ויש לנו אגב מחקר בנושא הזה כרגע יחד עם חיפה, אבל גם לשגרת החירום של אקלים מאוד חם.

חגי לוין: אני מאוד דואג מה יקרה בערים כמו טבריה, בית שאן וערי הדרום.

חגי לוין: אנחנו יכולים לעשות הרבה מאוד פעולות עכשיו שיחסכו חיים בהמשך.

חגי לוין: אנחנו מספקים נתונים ממחקרים שמראים איך באזורים שונים בארץ יש סיכון לתמותה כתוצאה מגלי החום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היו נתונים מזעזעים באירופה בגלי החום הנוראיים שהיו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנשים מתים מחום.

חגי לוין: בישראל השנה אנחנו רואים את הפיקים של התמותה מגלי החום.

חגי לוין: גם עם הקורונה אנחנו רואים את הפיקים של תמותה מגלי החום לפי הדוח של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

חגי לוין: נמצאת איתנו פה בזום ד"ר מאיה נגב מאצלנו שממש עוסקת בנושא הזה.

חגי לוין: אנחנו גם הנחנו נייר עמדה מפורט בעניין הזה.

חגי לוין: יש הרבה מאוד פעולות.

חגי לוין: מה שדובר פה, למשל העצים, זה טוב גם לסביבה וגם לבריאות.

חגי לוין: היום בתהליכי התכנון גם בוועדות המקומיות לא נלקחים כמעט בכלל בחשבון שיקולי הבריאות וגם אין חובה להתייחס לנושא האקלים.

חגי לוין: אני לא מבין את הדבר הזה, למה לא בכל תוכנית היום מחייבים להתייחס לנושא הזה.

חגי לוין: מה שאנחנו רואים, שעיריית תל אביב שהיא עירייה שיש לה יכולות, מצליחה לעשות.

חגי לוין: זה צריך להיות הנורמה.

חגי לוין: דיבר פה מקודם חבר הכנסת גינזבורג לגבי הנושא הזה של הרמה המקומית מול הרמה הלאומית.

חגי לוין: אנחנו צריכים גם וגם.

חגי לוין: יש דברים שחייבים ברמה הלאומית, יש דברים שאנחנו חייבים ברמה המקומית.

חגי לוין: אנשי הבריאות מאוד מבינים את העניין הזה.

חגי לוין: זה הולך ונכנס יותר ויותר.

חגי לוין: יש "רשת ערים בריאות בישראל" שמשלבת את נושא ההיערכות לאקלים יחד עם נושא בריאות הציבור, אבל אין ספק שאנחנו לא עושים מספיק.

חגי לוין: אנחנו צריכים הרבה יותר להגיע לכל רשות ורשות, כי בסוף אנשים חיים היום בישראל ובעולם בערים.

חגי לוין: בערים יש איי החום המקומיים שבעצם תוך כמה שנים אנחנו לא נוכל ללכת ברחוב.

חגי לוין: גם היום קשה ללכת ברחוב בקיץ.

חגי לוין: התקופה הזאת תהיה הרבה יותר ארוכה עם השלכות מאוד קשות על הבריאות שלנו ושל הילדים שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ספואת אבו ריא, תודה רבה שאתה מצטרף אלינו לדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עד כמה הנושא הזה, באמת אתם עוסקים בו בסח'נין?

ספואת אבו ריא: קודם כל תודה על ההזמנה.

ספואת אבו ריא: אני חושב שגם בעידן הקורונה הווירוסים עושים מוטציה ואנחנו משלמים מחיר בגלל שינויי האקלים.

ספואת אבו ריא: דבר שני, מערכת החיסון שלנו פחות טובה גם בגלל שינויי האקלים, חוץ מהדברים האחרים שאנחנו רואים אותם בפועל.

ספואת אבו ריא: אני באופן אישי לקחתי את הנושא הזה כדרך חיים.

ספואת אבו ריא: היינו גם בגרמניה במשלחת בנושא הזה.

ספואת אבו ריא: יש לי עוד כובע, יושב-ראש איגוד ערים לאיכות הסביבה באזור, שזה שש רשויות, מעל 100,000 תושבים.

ספואת אבו ריא: לקחנו החלטה במועצה שאנחנו עיר, וגם האזור, מקדמים קיימות.

ספואת אבו ריא: הרשויות שלנו, אנחנו עשינו גם דברים פרקטיים חוץ מהחתימה על אמנה שמחייבת את הרשויות.

ספואת אבו ריא: אנחנו מקדמים עניין אנרגיה סולארית, התייעלות אנרגטית, הגברת השטחים הירוקים.

ספואת אבו ריא: אני לא סולל כביש בתוך הרשות בלי להגביר את העצים ולשתול עוד ועוד עצים.

ספואת אבו ריא: את הפארקים שהם חסרים בחברה הערבית, בסח'נין אנחנו מקדמים.

ספואת אבו ריא: אין לנו אף פארק בסח'נין ואני מקדם בבת אחת ארבעה פארקים, חלקם קטנים יותר, חלקם גדולים יותר במגמה הזאת.

ספואת אבו ריא: אנחנו גם הטמענו עניין האלמנטים הסביבתיים בתכנון.

ספואת אבו ריא: גם אני חבר ועדה מקומית וגם בוועדה המחוזית.

ספואת אבו ריא: אנחנו מסתכלים גם בראיה המקומית וגם בראיה האזורית, עניין התכנון המקדם אלמנטים סביבתיים.

ספואת אבו ריא: כל מבני הציבור אצלנו, הכרזנו בסח'נין שהם אמורים גם להכיל מעל הגגות, וגם הקירוי של המגרשים החדשים שיש לנו, הם יהיו עם גגות סולאריים.

ספואת אבו ריא: גם זה עוזר לנו בעניין התקציבים.

ספואת אבו ריא: לצערי אנחנו לוקחים את זה כהלוואות, וחבל.

ספואת אבו ריא: זה צריך להיות מענקים מעודדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה דרך מה שמפעל הפיס עשו או שאתם - - - ?

ספואת אבו ריא: גם וגם, גם מה שאנחנו עושים, גם לקחנו את ההלוואות דרך מפעל הפיס.

ספואת אבו ריא: יש עוד משהו ייחודי לסח'נין.

ספואת אבו ריא: אנחנו קיבלנו בית ספר חדשני.

ספואת אבו ריא: אנחנו הפכנו אותו לקמפוס חדשני שזה חינוכי גם לעניין הירוק.

ספואת אבו ריא: אנחנו מקדמים גם בתכנון, גם בלימודים, גם ראיה לעתיד את כל עניין הקשר לסביבה וגם שיתוף ציבור.

ספואת אבו ריא: אנחנו מאוד משתדלים.

ספואת אבו ריא: אני חושב שאיגוד הערים שלנו מהמובילים בארץ בתחום הזה.

ספואת אבו ריא: אנחנו נשמח לארח בהמשך אחרי עידן הקורונה או דרך זום, כנסים בנושא.

ספואת אבו ריא: הרבה בהצלחה.

סונדוס סאלח: כל הכבוד, ד"ר ספואת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

סונדוס סאלח: זה לא התמונה שנראית ביישובים הערבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי שמסתובב ביישובים הערבים כמעט ולא רואה עצים.

סונדוס סאלח: כן, שם המצב קטסטרופלי.

סונדוס סאלח: אני צריכה להגיד את זה בדאגות וחששות כל כך גדולים.

סונדוס סאלח: לצערי צריך תוכנית מיוחדת, הגברת המודעות, אכיפה, תכנון וגם שיהיו שם אנשים יותר לכיוון של השיקולים הסביבתיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחת הבעיות שראינו, זה שאפילו פרויקט כמו "סביבה שווה", דיברנו על זה גם בעבר, זה פרויקט הרי שאמור לקדם פרויקטים סביבתיים בחברה הערבית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חלק גדול מהכספים האלה בסוף חוזר כי פשוט לא יודעים למצות.

סונדוס סאלח: כן, כספים חוזרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, וחבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מאיה קרבטרי מפורום ה-15, אני חושבת שלפורום ה-15 יש משקל מאוד גדול ביכולת להוביל לכך שיותר ויותר עיריות יבואו עם תוכניות ולא רק תוכניות, אנחנו כבר בשלב שזה צריך לעבור משלב התוכניות לשלב המעשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך אתם כגוף שמאחד בתוכו, כמה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 18 עיריות חזקות?

מאיה קרבטרי: טכנית 15.

מאיה קרבטרי: בתחום סביבה וקיימות אנחנו משתפים פעולה עם הרבה עיריות והרבה גורמים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תסבירי לנו איך אתם פועלים על מנת באמת להביא לכך שהשלטון המקומי יהיה גוף שפועל בצורה מעשית בכל הנושא של ההיערכות למשבר האקלים.

מאיה קרבטרי: (הצגת מצגת) הייתי רוצה להציג כיוון באמת אופטימי וגם להזמין את כל מי שנמצא ומאזין לנו, לקחת מכל הכלים והחומרים והידע שיש אצלנו כמו שעשתה עיריית תל אביב.

מאיה קרבטרי: אני דווקא רוצה להתחיל מהסוף.

מאיה קרבטרי: אתמול קיימנו ובטיימינג מצוין מפגש עיון בנושא היערכות עירונית לשינויי האקלים.

מאיה קרבטרי: המפגש הזה היה פתוח לכל הרשויות המקומיות והשתתפו בו מכל הארץ, רשויות קטנות, ערביות, חרדיות וכמובן רשויות פורום ה-15 וכל מי שמעוניין, גם משרדי ממשלה וגם ארגוני סביבה.

מאיה קרבטרי: באמת השותפות הייתה מצוינת.

מאיה קרבטרי: מטרת המפגש הייתה ללמוד מה נעשה בעיריות ולדון ביחד איך אפשר לקדם.

מאיה קרבטרי: אני לא אומרת שאין חסמים.

מאיה קרבטרי: יש הרבה חסמים והם יעלו ועלו בדיון הזה.

מאיה קרבטרי: אני גם לא אומרת שהמצב של כל הרשויות שווה.

מאיה קרבטרי: אני חס וחלילה לא אומרת דבר כזה.

מאיה קרבטרי: אני כן אומרת שבהינתן שיש עשייה בהרבה רשויות, אפשר ללמוד אחת מהשנייה וביחד לזהות מה החסמים וללכת איתם ביחד לממשלה.

מאיה קרבטרי: אני גם אפתח ואגיד שהפעם, בניגוד למתי שהתחלנו את התהליך, יש עם מי לדבר בממשלה.

מאיה קרבטרי: יש קשב ואני מבינה שגם הם הולכים להתייחס, אז אני לא אדבר במקומם.

מאיה קרבטרי: אני רוצה לסבר את האוזן שבנוסף לעיריית תל אביב שהציגה פה באמת את התוכנית הכי מתקדמת שיש בישראל כיום, יש עוד עיריות שהתחילו תהליך.

מאיה קרבטרי: הנה דוגמא מהמצגת של עיריית הרצליה שהציגה אתמול, ונמצאים גם בדיון ואולי ירצו לדבר.

מאיה קרבטרי: באזור השרון יש התארגנות אזורית, גם מודל שמאוד מעניין ללמוד ממנו.

מאיה קרבטרי: אפשר לשכפל אותו בצפון, בדרום, מהלך שהוא אזורי עם היבטים של נגר וחום.

מאיה קרבטרי: כל אחד מאלה הוא מודל שאפשר ללמוד אותו.

מאיה קרבטרי: החומרים שהוצגו גם אתמול, לא הספקנו מאתמול להיום אבל אנחנו נשמח להעביר אותם לוועדה ולכל המשתתפים כדי לשתף וללמוד.

מאיה קרבטרי: יש גם הרבה עשייה לא תחת אולי הכותרת של היערכות למשברי האקלים אבל הרבה עשייה בהרבה עיריות.

מאיה קרבטרי: הבאתי כמה תמונות ממש לסבר את העין: אשקלון, אילת, תל אביב.

מאיה קרבטרי: אני לא אכנס לכל אחת מהן.

מאיה קרבטרי: כל אחת מהערים האלה יכולה לדבר הרבה.

מאיה קרבטרי: אני רוצה לדבר על המסגרות המשותפות שיש לנו כדי לקדם את הנושאים האלו.

מאיה קרבטרי: לא אכנס לכל אחת מהן.

מאיה קרבטרי: יש בפורום ה-15 הרבה מסגרות משותפות וכל אחת מהן פתוחה לכל רשות שרוצה להצטרף.

מאיה קרבטרי: הדגש שחשוב לי להגיד הוא שכאשר אנחנו עובדים ביחד, יש הרבה תרומה הדדית.

מאיה קרבטרי: יש לנו אפשרות להעלות רעיונות משותפים ולקדם דברים.

מאיה קרבטרי: ב-2008 נכנסו לנושא לראשונה, פיתחנו מדריכים וכלים.

מאיה קרבטרי: כל הדברים האלה זמינים באתר שלנו, גם למדידת הפליטות ומזהמי האוויר בעיר, גם לתעדוף פרויקטים.

מאיה קרבטרי: אימצנו ביחד עם התקן הישראלי לבניה ירוקה שזה אמצעי חד משמעי, אחד מהראשונים ומובילים להיערכות למשבר האקלים וגם להפחתת פליטות.

מאיה קרבטרי: זה אמצעי שמייצר גם וגם.

מאיה קרבטרי: לסבר את העין, אני אראה לכם חלק מהתהליך הזה.

מאיה קרבטרי: בזכות העבודה המשותפת הפך עכשיו למדיניות לאומית שמגיעה לא רק לערים, מה שנקרא, החזקות, אלא לכל הארץ.

מאיה קרבטרי: כאן גם זה תהליך שאפשר להצטרף אליו.

מאיה קרבטרי: עוד תהליך שאני מזמינה אתכם להצטרף אליו זה תוכנית "ברית ערים לאיכות חיים וסביבה" שהיא בעצם תוכנית לקידום קיימות וחוסן עירוני.

מאיה קרבטרי: שוב, לא נציג אותה בפרוטרוט.

מאיה קרבטרי: הכול באתר שלנו.

מאיה קרבטרי: היא כוללת תחומי פעילות והתחייבויות לפעולות ספציפיות בתחומי הפעילות האלה.

מאיה קרבטרי: אנחנו גם מציעים רעיונות למסגרת ארגונית לקידום התוכניות.

מאיה קרבטרי: אנחנו גם פרסמנו עכשיו מסמך מדיניות בנושא חוסן עירוני.

מאיה קרבטרי: הוא כולל שורה של המלצות.

מאיה קרבטרי: אם עיר רוצה לקדם חוסן עירוני היא לא צריכה לשבור את הראש, היא יכולה להיכנס למסמך וזה חוסך הרבה עבודה והרבה משאבים של איסוף ידע ומחקר, וזה כבר משהו שאפשר להנגיש.

מאיה קרבטרי: אין ספק שאת השלב של הביצוע, את השלב של הוצאה לפועל לא כל עיר יכולה לבצע באותה צורה.

מאיה קרבטרי: אין ספק שכאן דרושה הממשלה, ואני חושבת שאולי אוריאל ידבר אחריי ויציג מה הממשלה עושה.

מאיה קרבטרי: אנחנו גם שמחים להיות שותפים איתם בנושא הזה.

מאיה קרבטרי: אני גם אסבר קצת את העין לכמה כלים ספציפיים שאנחנו מציעים וחושבים שהממשלה יכולה לקחת ולהגביר אותם ולמנף אותם כדי לתת את הדברים המשלימים.

מאיה קרבטרי: למשל, אחד מהדברים שהכי מטרידים וגם אתמול עלה בדיון זה נושא של הרוחות.

מאיה קרבטרי: הרוחות הן מסוכנות.

מאיה קרבטרי: אנשים עומדים לעוף פה ברחוב, בוודאי ילדים וקשישים, במיוחד ככל שהבניה עולה לגובה.

מאיה קרבטרי: אחד מהדברים שעשינו, זיהינו את הסוגיה הזאת וכתבנו מסמך שנותן דגשים והמלצות למתכננים עירוניים בכל הארץ לצמצום התופעה הזאת באמצעות הדוחות המיקרו אקלימיים.

מאיה קרבטרי: זה מאוד ספציפי אבל זה משהו מהדברים האלה שאנחנו לא מרגישים שישפיעו עלינו.

מאיה קרבטרי: אנחנו מקיימים קורס למתכננים ומהנדסי ערים שהמטרה שלו זה לחשוב מחדש על איך אנחנו הופכים את הבינוי העירוני שלנו להרבה יותר מותאם לערכי הקיימות במשבר האקלים, איך אנחנו מצמצמים את איי החום העירוני כבר משלב התכנון.

מאיה קרבטרי: יש לנו פרקטיקות שכל אחת מהן הוא פרויקט שאפשר לקחת, לעשות קופי פייסט וליישם בעיריות שלנו.

מאיה קרבטרי: הנה דוגמאות מובילות.

מאיה קרבטרי: מי שרוצה, אני אשלח לו.

מאיה קרבטרי: אפשר להיכנס לאתר שלנו.

מאיה קרבטרי: מי שרוצה, קחו ותשתמשו.

מאיה קרבטרי: עומד להתפרסם עוד כמה שבועות ממש מיפוי של כלי יישום.

מאיה קרבטרי: עירייה רוצה לקדם נושא X, נגיד שבילי הליכה ברגל, היא נכנסת למסמך וקוראת ומגלה מה הכלי הכי עדכני, ההנחיות הכי עדכניות.

מאיה קרבטרי: הנה דוגמא.

מאיה קרבטרי: יש גם כלי מדידה, מעקב ודיווח, גם מדדי קיימות וגם מדדי אקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מאיה, מה שאת אומרת זה שהכלים עצמם, אתם הכנתם אותם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל מה שצריך זה לקחת אותם וליישם, אז זה העניין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מישהו פה העיר, ראיתי בצ'ט, שיש הרבה דיונים והרבה מסמכים והרבה תוכניות ובסוף אנחנו יורדים לרחוב ואנחנו רואים עוד חניונים שבונים ועוד חניונים שבונים ואין שום מחשבה על כל העניין של הנגר, שזה כיום אחת הבעיות הגדולות ביותר של החלחול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לצערי הרב הפער עוד כל כך גדול בין הכוונות הטובות, בין התוכניות, בין הדיונים לבין מה שקורה בשטח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת הבעיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך אנחנו מצמצמים את זה?

מאיה קרבטרי: יש עשייה שאנחנו לא בהכרח רואים, למשל תוכנית הנגר החדשה של עיריית חולון, שמטפלת בהגנה על ניקוז באופן ממוקד.

מאיה קרבטרי: התוכנית של עיריית ראשון לציון שייצרה תשעה אגמים מלאכותיים כדי לאגום מי גשם ולהשקות את העלים.

מאיה קרבטרי: זה לכאורה טיפה בים אבל אלה מודלים שאם ניקח ונשכפל אותם, נוכל לייצר שינוי משמעותי.

מאיה קרבטרי: בהחלט דרוש עוד כלי.

מאיה קרבטרי: דרוש שהממשלה תגבה גם את השכפול של הידע הזה לרשויות נוספות, וכאמור זה תהליך שכבר מתקדם אבל גם בהחלט דרוש מימון לביצוע ברשויות שזקוקות לזה.

מאיה קרבטרי: אנחנו כאן מחזקים את הדברים של חברינו בעיריות הנוספות וגם מה שאמר חבר הכנסת גינזברוג בהתחלה.

מאיה קרבטרי: אין ספק שכדי שזה יהיה אפשרי בכל העיריות, גם הידע צריך לעבור אבל גם המימון לביצוע.

מאיה קרבטרי: אנחנו רק כאן מספרים על הכלים שקיימים כדי שלפחות את התכנון והמחקר אפשר יהיה לחסוך לעיריות הנוספות.

מאיה קרבטרי: בהצלחה לכל הוועדה בהמשך הדרך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, מאיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוריאל בבצ'יק, משרד האנרגיה, אתה ראש אגף שימור אנרגיה, נכון?

אוריאל בבצ'יק: בימים אלו שינה את שמו לאגף אנרגיה מקיימת.

אוריאל בבצ'יק: אנחנו עוסקים גם בשימור אנרגיה וגם בקידום של מתחדשות במרחב הבנוי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משימה חשובה בפניך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוא אולי תחלוק איתנו באמת את התוכנית שמשרד האנרגיה מכין.

אוריאל בבצ'יק: קודם כל אני רוצה להגיד תודה לחברי איתן בן עמי על הפרגון.

אוריאל בבצ'יק: אני רוצה לפרגן בחזרה על העשייה המדהימה בעיריית תל אביב, העשייה שלו, האנרגיה שהוא הכניס למערכת בתפקיד.

אוריאל בבצ'יק: אני חושב שמה שחשוב לציין מתוך המצגת שאיתן הציג, הוא דיבר הרבה על שיתופי הפעולה ואני רוצה להדגיש את זה כאן.

אוריאל בבצ'יק: התוכנית שאני אציג, התוכנית הלאומית להיערכות לשינויי אקלים ואנרגיה מקיימת זו לא תוכנית של משרד האנרגיה, זו תוכנית משותפת בעבודה משותפת של המשרד להגנת הסביבה תחת המינהלת להיערכות לשינויי אקלים, משרד הפנים ושלנו.

אוריאל בבצ'יק: למעשה התוכנית הזאת היא התלכדות של שלוש משימות של שלושת המשרדים, משרד הפנים עם התוכנית האסטרטגיות שלו לחוסן אקלימי וכלכלי לרשויות המקומיות, כמובן כל הפעילות של תת הוועדה לשלטון מקומי במינהלת ההיערכות לשינויי אקלים, של אלון זסק ותמר אביב שבעצם קידמה את המדריך, את התורה איך להכין תוכניות להיערכות לשינויי אקלים, ובעצם משימה של משרד האנרגיה, משימה אסטרטגית של המשרד שרואה את הנושא של הרשויות המקומיות כמרכיב חשוב ביותר להשגת היעדים הלאומיים לאנרגיה נקיה בישראל.

אוריאל בבצ'יק: למעשה הנושא של אנרגיה הוא תחום המיטיגציה.

אוריאל בבצ'יק: הנושא של היערכות לשינויי אקלים הוא תחום האדפטציה.

אוריאל בבצ'יק: חברנו שלושת המשרדים כמובן עם משרדים נוספים כדי לקדם בעצם את מה שאנחנו קוראים לו היום, התוכנית הלאומית להיערכות לשינויי אקלים ואנרגיה מקיימת ברשויות המקומיות.

אוריאל בבצ'יק: בהזדמנות קרובה נמצא לזה שם קליט.

אוריאל בבצ'יק: מה שחשוב לציין, שמשרדי הממשלה תומכים בפרויקטים שונים בתחומים האלה ברשויות המקומיות בשנים האחרונות.

אוריאל בבצ'יק: אני יכול לתת דוגמא ממשרד האנרגיה יחד עם משרד הכלכלה והמשרד להגנת הסביבה על קרן מענקים להתייעלות באנרגיה בסך 300 מיליון בארבע השנים האחרונות, קרן מענקים דרום על סך 50 מיליון שקלים להתייעלות אנרגטית ביישובי הדרום, והיוזמה המשותפת של משרד האנרגיה עם מפעל הפיס למתן הלוואות לרשויות מקומיות כדי שיתקינו פאנלים פוטו וולטאים על גגות מבני הציבור.

אוריאל בבצ'יק: הגישו בקשות על 600 ומשהו מיליון ואושרו סך 523 מיליון שקלים.

אוריאל בבצ'יק: בעצם מדובר על בערך 120 מגה וואט שיותקנו בשנה הקרובה.

אוריאל בבצ'יק: רק כדי לסבר את האוזן, עד היום הותקנו ברשויות המקומיות 34 מגה וואט על הגגות של מבנים שלהם.

אוריאל בבצ'יק: זה כמובן הגיע לבשלות מסוימת גם מבחינת הורדת החסמים, שנעשתה על ידי רשות החשמל וגורמים נוספים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': וגם המחיר הפך את זה להרבה יותר כדאי.

אוריאל בבצ'יק: גם קודם זה היה אטרקטיבי.

אוריאל בבצ'יק: מי שהתקין לפני שמונה שנים עדיין מאוד נהנה היום מהתעריף של 2 נקודה משהו שקלים לקילו וואט.

אוריאל בבצ'יק: בכל מקרה, הרעיון הוא לכנס גם את כל העשייה שנעשתה עד עכשיו עם העשייה העתידית, בתור צעד ראשון באמצעות מדריך לרשויות המקומיות, שדרך אגב חלק ממנו מבוסס על העבודה של עיריית תל אביב.

אוריאל בבצ'יק: אותם יועצים עבדו על התוכנית שלנו, ולכנס את זה עבור הרשויות המקומיות.

אוריאל בבצ'יק: החלק החשוב במצגת שאני רוצה להתרכז בו זה בעצם המתווה לשנה הקרובה.

אוריאל בבצ'יק: בכל מקרה התוכנית הזאת היא עם יעד ל-2030.

אוריאל בבצ'יק: כמו שכבר דיברנו, רשויות מקומיות הן בחזית שינויי אקלים גם מבחינת הפגיעות, גם מבחינת התרומה של פליטות גזי חממה.

אוריאל בבצ'יק: יש לנו את נושא גלי החום שדובר עליו, הנושא של פגיעות רשת החשמל והמעבר בכלל לרשתות חשמל חסונות יותר וגם על בסיס אנרגיות מתחדשות.

אוריאל בבצ'יק: יש זיקה בין שני הדברים.

אוריאל בבצ'יק: אפשר לשים תמונות מישראל מהשבוע האחרון.

אוריאל בבצ'יק: גלי החום גרמו כמובן להפסקות חשמל.

אוריאל בבצ'יק: ערים מצד אחד מייצרות פליטות גזי חממה, תורמות למשבר האקלים ומצד שני גם נפגעות ממנו.

אוריאל בבצ'יק: רשויות מקומיות בעולם צופים שעד שנת 2050 66% מהאוכלוסייה תגור בערים.

אוריאל בבצ'יק: בישראל כבר היום אנחנו ב-92% ברשויות שהן מוגדרות כערים.

אוריאל בבצ'יק: דרך אגב, אני חייב לציין, בעצם התוכנית הזאת היא לרשויות מקומיות, אשכולות של משרד הפנים וגם מועצות אזוריות.

אוריאל בבצ'יק: זה פתוח בעצם לכל 256 הרשויות המקומיות, מועצות וכו'.

אוריאל בבצ'יק: חוץ מזה שהרשויות הן בחזית הנושא מבחינת הפגיעות, גם רשויות מקומיות בעולם כמו שאיתן ציין קודם, מתארגנות כדי לפתור את הנושא, אז הן נמצאות גם בחזית העשייה.

אוריאל בבצ'יק: מה שנראה בשקף הבא זה חלק מהפעילות של C40, פעילות מרובה, 96 ערים שפועלות בנושא, שאחראיות דרך אגב על 25% מהתמ"ג העולמי, אבל גם יש ארגונים כמו ארגון - - - שחברות בו מעל 1,750 רשויות, מועצות אזוריות.

אוריאל בבצ'יק: זה לא רק רשויות חזקות או איתנות לצורך העניין, אלא גם יש כלים והתארגנויות נוספות שכוללות גופים רבים כדי למנוע את ההתחממות מעל 1.5 מעלות ולהתארגן אל מול שינויי האקלים שאנחנו נתקלים בהם כבר היום.

אוריאל בבצ'יק: מאיה ציינה, יש את פורום ה-15 שפועל בעצם כבר 12 שנים.

אוריאל בבצ'יק: כמובן כל העבודה הזאת נעשית בשיתוף פעולה מלא עם פורום ה-15 ועם מרכז שלטון מקומי כמובן.

אוריאל בבצ'יק: אנחנו לומדים הרבה מהעשייה שנעשתה באמצעות אמנת האקלים בשנת מאז 2008.

אוריאל בבצ'יק: נצבר הרבה מאוד ניסיון.

אוריאל בבצ'יק: במקביל, משרד האנרגיה יחד עם המשרדים השותפים הוביל עד לאחרונה תוכנית של קלימה-מד עם האיחוד האירופי להכשרה של 30 רשויות מקומיות, נציגים של רשויות מקומיות כדי שהם יכינו תוכניות אקלים ואנרגיה ברשויות שלהן.

אוריאל בבצ'יק: אני חושב שחצי מהם כבר חתמו על האמנה של האיחוד האירופי.

אוריאל בבצ'יק: היה אמור להיות טקס באוגוסט אבל בגלל הקורונה הנושא הזה נדחה.

אוריאל בבצ'יק: בעיקרון, זה עוד רכיב בתוך התהליך הזה.

אוריאל בבצ'יק: מה שאנחנו מדברים עליו בצוות העבודה המשותף שלנו, עם אלון ומיכל ארן ממשרד הפנים וליאור שחר, זה שלמעשה כל היוזמות האלה הן מכיוון הערים.

אוריאל בבצ'יק: במשלחת שהייתה לוועידת האקלים למדריד, אחד הדברים המשמעותיים שראינו זאת עבודה של ה-Coalition for Urban Transitions.

אוריאל בבצ'יק: היא נקראת climate emergency urban opportunity ובעצם היא שואלת את השאלה שבדיוק אנחנו צריכים לשאול את עצמנו בתור משרדי ממשלה: איך ממשלות יכולות להבטיח שגשוג כלכלי ולמנוע אסון אקלימי באמצעות קידום ערים מאופסות פחמן וגם שייערכו לשינויי אקלים.

אוריאל בבצ'יק: זאת עבודה מאוד רצינית.

אוריאל בבצ'יק: יש שם 50 גופים שונים, שלושה משרדי סביבה ואנרגיה אירופאיים.

אוריאל בבצ'יק: אחת המסקנות המרכזיות היא שתכנון לרשויות מאופסות אנרגיה ופחמן וערוכות לשינוי אקלים הן תנאי לשגשוג של המדינות.

אוריאל בבצ'יק: אנחנו גם דרך הרשויות המקומיות נגיע ליעדים, אבל גם נגיע לשגשוג ברמה הלאומית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': במשרד האוצר מכירים את זה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הם שמעו על זה?

אוריאל בבצ'יק: אני לא יודע אם העברנו להם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אולי כדאי כי בסוף אתה תראה את חוק ההסדרים, אתה תגלה בו נגיעה מינימלית לנושא הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מדברים, מדברים, מדברים ובסוף אין שום הבנה לדבר הזה במשרד האוצר.

אוריאל בבצ'יק: בעצם המיזם של ישראל דלת פחמן ושגשוג כלכלי ל-2050 שהמשרד להגנת הסביבה מקדם, כן נוגע בדברים האלה וכן מביא נתונים כאלה לאוצר, אז יש עבודה שנעשית כבר על ידי המשרד להגנת הסביבה עם הרבה מאוד שותפים.

אוריאל בבצ'יק: בטח ראיתם את העבודה כאן באחת הפגישות הקודמות.

אוריאל בבצ'יק: בדקו וראו שלמרות מה שנאמר כאן, בעצם יש פעולות שבאמת באחריות הבלעדית של הרשויות המקומיות.

אוריאל בבצ'יק: יש פעולות שהן באחריות בלעדית של המדינה אבל יש טווח של פעולות שדורשות שיתופי פעולה מזן חדש כדי להוציא את הפרויקטים האלה לפועל ולהגיע ליעדים.

אוריאל בבצ'יק: הם הגדירו את זה בסביבות 40%.

אוריאל בבצ'יק: אני חושב שבישראל זה אולי טיפה יותר.

אוריאל בבצ'יק: נעשה מחקר של אוניברסיטת ניוקאסל על 885 ערים באירופה ב-28 מדינות, והוא מראה שבערך שני שליש מהערים האלה כבר ערכו תוכניות או אקלים או אנרגיה או גם וגם.

אוריאל בבצ'יק: כל התוכניות האחרונות הן תוכניות אקלים ואנרגיה כי זה עובד ביחד.

אוריאל בבצ'יק: רוב תוכניות הפעולה האלה הרשותיות בעצם קידמו את הנושא של מיטיגציה.

אוריאל בבצ'יק: בשנים האחרונות התגבר הנושא של היערכות לשינוי אקלים ונעשו בתור תוכניות נפרדות.

אוריאל בבצ'יק: אנחנו עובדים ביחד כדי לייצר תוכנית אחת, בעצם מדריך, ולתת כלים לסיוע לרשויות המקומיות באופן מאוחד, גם היערכות לשינוי אקלים וגם נושא של אנרגיה.

אוריאל בבצ'יק: זה המתווה של המשרדים כשבתור שלב ראשון אנחנו בימים אלו, אני מקווה שבחודש הקרוב אנחנו נסיים את המדריך, שזו בעצם התורה הכתובה איך עושים תוכנית פעולה ברשות מקומית, מועצה אזורית או אשכול.

אוריאל בבצ'יק: זה בעצם הידע.

אוריאל בבצ'יק: הידע לא נמצא אצל כולם ואנחנו רוצים לבנות מהלך שגם יאפשר לרשויות לעשות את התוכניות האלה בצורה מהירה.

אוריאל בבצ'יק: גם עיריית תל אביב, החלוצה, נדרש לה כמעט שנה כדי להכין את התוכנית.

אוריאל בבצ'יק: אנחנו רוצים לקדם את התוכניות האלה בצורה מהירה ולתת את כל הכלים והנתונים מראש, ופה משרד הפנים יכנס לתמונה וגם יהפוך את המדריך הזה למדריך מקוון.

אוריאל בבצ'יק: זה יאפשר לרשויות לעשות את התהליכים האלה יותר מהר.

אוריאל בבצ'יק: השלב השני, היום אנחנו נפרסם קול קורא להקמת מאיץ של יועצים לסייע לעשר רשויות שהן יהיו פיילוט להכנת תוכניות פעולה.

אוריאל בבצ'יק: זה באמת במימון של משרד האנרגיה במקרה הזה, כ-2 מיליון שקלים אבל בשיתוף מלא עם שני המשרדים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הפיילוט הזה של עשר הרשויות, תעשו תמהיל של סוגים שונים של רשויות?

אוריאל בבצ'יק: כן, בהחלט, כדי ללמוד מסוגים שונים של רשויות.

אוריאל בבצ'יק: אנחנו מקווים כמובן שבשנת התקציב שתגיע אני בטוח שגם משרד הגנת הסביבה וגם משרד הפנים יוסיפו תקציבים כדי להגיע לעוד רשויות.

אוריאל בבצ'יק: אני ממש במהלך הישיבה הזאת קיבלתי הודעה שלפחות משרד האנרגיה יקצה סכום נוסף שיסייע לבין 30 ל-50 רשויות נוספות בשנה הבאה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יופי, חדשות טובות.

אוריאל בבצ'יק: אני גם חייב לציין שמנכ"ל המשרד שם את הנושא הזה בראש סדר העדיפויות ואנחנו עובדים מאוד קשה כדי להשיג מקורות תקציביים לסיוע לרשויות לממש את תוכניות הפעולה בשנה הבאה ובשנה שלאחר מכן.

אוריאל בבצ'יק: השלב הבא הוא באמת פתיחה והרחבה ולתת כלים לא רק במסגרת מאיץ ויועצים אלא לתת שלל של כלים לרשויות מקומיות כדי לסייע לכמה שיותר רשויות להכין תוכניות פעולה טובות, כלכליות גם.

אוריאל בבצ'יק: במקביל, אנחנו מקימים פורום ערים לאנרגיה שיהיה פתוח לכל הרשויות, בדומה לפורום בניה ירוקה של פורום ה-15, רק שהוא יהיה פתוח לכלל הרשויות.

אוריאל בבצ'יק: הוא יהיה לנושא של אנרגיה ואני חושב שצריך להקים גם לנושא של היערכות לשינוי אקלים בנפרד.

אוריאל בבצ'יק: פשוט זה שני נושאים שהם משיקים אבל מבחינה מקצועית הם שונים, וזה רפרנטים שונים ברשויות המקומיות.

אוריאל בבצ'יק: זה יהיה במיזם משותף עם מרכז שלטון מקומי, כמובן בשיתוף פורום ה-15.

אוריאל בבצ'יק: בשנים הקרובות אנחנו נצטרך להשיג מקורות תקציביים כדי לסייע לרשויות לממש את התוכניות האלה ולמצוא את המודלים הכלכליים שיהיו הכי מיטביים מבחינת החזר ההשקעה וכו'.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ומתוך באמת הפנמה שעכשיו שמים בזה כסף וחוסכים מיליארדים של נזקים בעתיד.

אוריאל בבצ'יק: בנושא של היערכות לשינוי אקלים זה מונע נזקים.

אוריאל בבצ'יק: בנושא של אנרגיה, רוב הפרויקטים, יש להם החזר השקעה ותועלות כלכליות עבור הרשות.

אוריאל בבצ'יק: הרשויות, פשוט יש בעיה של השגת מימון ההשקעה, המימון הראשוני.

אוריאל בבצ'יק: זה אחד החסמים.

אוריאל בבצ'יק: אני רוצה גם להגיד תודה לאירית היינר, מנהלת תחום חינוך והכשרות, שמובילה את הפרויקט הזה מצד משרד האנרגיה, שגם ממש עובדת קשה כדי להוציא את הקול קורא עכשיו לפרסום, וגם לרוני וולף שמסייעת לנו, שהיא מנהלת תחום חדשה אצלנו, תפקיד חדש, מנהלת תחום אנרגיה במרחב העירוני.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מאה אחוז, תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפנה לשותפה שלך לדרך הזו ממשרד הפנים, מיכל ארן, מנהלת אגף אסטרטגיה.

מיכל ארן: שלום, קודם כל באמת תודה רבה על הזכות להשתתף בדיונים האלה.

מיכל ארן: אנחנו נטלו חלק בכל הדיונים שהיו עד כה.

מיכל ארן: אנחנו נותנים חשיבות מאוד גבוהה לנושא הזה אצלנו.

מיכל ארן: בשנתיים האחרונות התחלנו ממש להתקדם משמעותית בזירה הזאת.

מיכל ארן: אוריאל ציין הרבה מאוד מהדברים שנמצאים בשיתוף פעולה, אז אני אנסה להיות מאוד קצרה, רק להוסיף עוד כמה נקודות קטנות ולא להלאות עוד.

מיכל ארן: באמת שיתוף הפעולה הזה, אני חושבת שזה הדרך הנכונה להתמודד עם האירוע הזה.

מיכל ארן: אני חושבת שיש גם עוד משרדים שבטח מוצאים את עצמם רלוונטיים.

מיכל ארן: במינהלת שינויי אקלים גם נידונים עוד זוויות של חקלאות ושל בריאות ובטח גם בהיבטים של חירום.

מיכל ארן: אני כן רוצה להגיד שהרעיון שמשרד הפנים נכנס פנימה זה באמת כרגע במובן של לייצר את הפלטפורמות מתוך ההבנה וההיכרות עם השלטון המקומי, תוך מחשבה של איזה כלים אפשר לייצר ברמה התשתיתית כדי לאפשר לפרויקט הזה לצאת לפועל.

מיכל ארן: אני מסכימה מאוד עם האמירה של איתן, שזה לא בהכרח רק עניין תקציבי למרות שברור שיש גם רכיב תקציבי.

מיכל ארן: אני לא מזלזלת בזה.

מיכל ארן: זה חלק מסל הכלים שצריך להיות לשלטון המקומי לטובת העניין, אבל אני גם חושבת שבאמת יש רכיב תכנוני ויש רכיב תשתיתי של אנשים שנמצאים בתוך המערכת הזאת, מכירים אותה, לומדים את הנושא, שמים אותו על סדר העדיפויות שלהם, מכניסים את זה כחלק מתהליך החשיבה.

מיכל ארן: אני גם חושבת שהמדריך שאנחנו עובדים עליו, באמת המטרה שהוא גם יהיה מקוון ושהוא יאפשר לכל רשות להיכנס ובאמצעות איזשהו סימולטור לקבל את המידע הנדרש, להבין מה הפעולות.

מיכל ארן: אנחנו גם מכירים בשונות המאוד גבוהה שיש בין רשויות מקומיות.

מיכל ארן: יש פה רשויות שהן חלוצות בדרך והן מובילות קדימה ואפשר מאוד לפרגן.

מיכל ארן: צריך להבין שהכלים שיוצרו עד כה מתאימים לחלק וצריך לייצר איזושהי הסתכלות מקצועית איך עכשיו מרחיבים את הגמישות לשונות המיוחדת שיש בין רשויות שונות.

מיכל ארן: יש כאלה שהן מוחלשות יותר, שצריך לראות איך מסייעים, ויש גם היבטים טכניים שצריך לפתור.

מיכל ארן: אנחנו שמנו מאוד בדגש את עולם האשכולות בפנים, כי כל ההיבטים של יתרון לגודל ותשתיות בטח בתחום המיטיגציה, אנחנו חושבים שזה דבר שהוא מאוד הכרחי, ולכן גם יש איזושהי עבודה שנעשית עם משרד האנרגיה לטובת ממונה אנרגיה בעולם האשכולות לנושא הזה.

מיכל ארן: אנחנו גם רואים חשיבות גבוהה בהקשר של צוערים.

מיכל ארן: יש לנו צוערים בשלטון מקומי שנמצאים ברשויות.

מיכל ארן: אנחנו רואים בהם שחקנים משמעותיים לטובת העניין הזה.

מיכל ארן: אני אגיד שבשנה האחרונה הצטרפו גם צוערים ספציפית לנושא של תכנון אורבני, שאנחנו חושבים שזה כלי שיכול מאוד לסייע.

מיכל ארן: אנחנו בונים תוכנית עכשיו שהיא גם פנים-משרדית בכלים שיש אצלנו, ואחד מהדברים המרכזיים שנרצה לעשות שם זה בעצם ללכת לכל התקציבים האלה שהוגדרו לטובת התייעלות אנרגטית לפעולות סביבתיות מהסוג הזה לרשויות, ולא מוצו, ולעשות הליך של ניצול משאבים מולם.

מיכל ארן: מדובר פה בעשרות מיליונים.

מיכל ארן: כמובן שלא נעשה את זה בלי להבין מה החסמים ולמה הדבר הזה לא מומש עד כה ואיך פותרים את הדבר הזה בצורה רוחבית.

מיכל ארן: בטוח שגם בבדיקה הזאת נעלה על הרבה מאוד בעיות רוחביות שאולי צריך יהיה לחזור לשותפים ולחשוב ביחד איך פותרים אותן לבד, אבל זה אחד מהדברים המרכזיים שאנחנו נרצה לעשות כי אנחנו יודעים שיש תקציבים לטובת הנושא הזה והם לא תמיד ממומשים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הזכרתי מקודם גם את פרויקט "סביבה שווה" שחלק גדול ממנו לא מומש.

מיכל ארן: נכון.

מיכל ארן: אגב, בתפקידי הקודם בהגנת הסביבה אני מכירה טוב את פרויקט "סביבה שווה".

מיכל ארן: אני חייבת להגיד שהבעיה הזאת היא בעיה שיש הרבה פעמים בפרויקטים עם השלטון המקומי.

מיכל ארן: בדרך כלל יש כמה חסמים רוחביים.

מיכל ארן: אני באמת חושבת שזה העיקר, לגלות מה הבעיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': החסם הכי גדול זה שתמיד דורשים בפרויקטים האלה מצ'ינג.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לרשויות חלשות אין יכולת לשים את המצ'ינג הזה.

מיכל ארן: יכול להיות שצריך לחשוב על פתרונות בזירה הזאת, אני לא אומרת שלא, אבל באמת אנחנו נמצאים בעיצומו של תהליך הבדיקה ואני מנסה שנייה באמת להבין את האירוע.

מיכל ארן: לפעמים המצ'ינג הוא אחד מהחסמים.

מיכל ארן: לפעמים זה לא החסם העיקרי.

מיכל ארן: יש פה עשרות מיליונים שאנחנו צריכים לסייע לממש.

מיכל ארן: גם אנחנו רוצים לדבר על ענייני התקציב לקראת דיוני התקציב שיהיו.

מיכל ארן: יש לנו נכונות לעשות את זה.

מיכל ארן: רציתי להגיד בהקשר של קהילות ידע.

מיכל ארן: יש עכשיו איזשהו מיזם שמשרד הפנים מתכנן לבצע.

מיכל ארן: הוא רק כרגע ברמת התכנון אבל זה ברמה של ייצור קהילות ידע מקומיים.

מיכל ארן: אני חושבת - - - שבנושאים שנתמקד בהם בהקשר הזה יהיה גם שינוי אקלים.

מיכל ארן: באופן כללי אני רוצה להגיד שעיקר החשיבה תהיה למפות את כל הכלים של משרד הפנים, יש לו המון, ולראות איפה אנחנו מכניסים את התחום הזה בתוכו בממשק שלנו מול השלטון המקומי כדי לייצר עוד כלים שיאפשרו לנו גם במצב הקיים והנתון היום לעשות הליך של שינוי בנושא הזה, ובאמת להודות כמובן לשותפים לדרך שנכון לעכשיו דוחפים קדימה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל פעם שאני שומעת על איזה שיתוף פעולה בין-משרדי, זה קצת מעודד אותי כי באמת יש כל כך הרבה תחומים שאין שיתוף פעולה בין-משרדי ודברים תקועים בגלל זה, אז אני מברכת כל פעם שאני שומעת על כן שיש שיתוף פעולה כזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך, מיכל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עכשיו להילה אקרמן, ראש תחום חקלאות ואיכות סביבה במרכז המועצות האזוריות.

הילה אקרמן: אני רוצה לברך על הדיון החשוב והמשמעותי הזה.

הילה אקרמן: מה שעשתה בעיניי עיריית תל אביב הוא מדהים.

הילה אקרמן: אני ממש מורידה את הכובע.

הילה אקרמן: מבחינה מקצועית לדעתי מדובר במופת גם על סמך עצמו וגם השיטה.

הילה אקרמן: קצת רוצה לדבר על המועצות האזוריות ועל המרחב הכפרי שמהווים 85% מהשטח של המדינה.

הילה אקרמן: גם שם שינוי האקלים הולך להשפיע ובגדול.

הילה אקרמן: הרבה מאוד מהמועצות כן עוסקות בנושא הזה של התייעלות אנרגטית, בעיקר קידום אנרגיה מתחדשת וקיימות, אבל זה לא דומה בכלל למה שעשתה עיריית תל אביב ולנושא של אדפטציה שצריך לתת לו משאבים.

הילה אקרמן: יש הרבה מאוד מועצות שאין להן בכלל את התשתית לעסוק בנושא, לא מבחינת כוח אדם, לא מבחינת משאבים, ואני חושב שחשוב לתת על זה מימון ממשלתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא עניין של סדרי עדיפויות של המועצה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את אומרת, זה רק כסף שצריך להגיע מלמעלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא גם משהו שקשור בסדרי עדיפויות?

הילה אקרמן: בהחלט צריך לעשות תהליכים בהרבה מועצות.

הילה אקרמן: יש הרבה מועצות שמתעסקות בקיימות אבל אין הרבה מועצות שמתעסקות בנושא ממש של שינוי אקלים ואדפטציה.

הילה אקרמן: הן עושות את זה כי הן רוצות לקדם אנרגיה סולאריות, כי הן רוצות להתייעל במשאבים, אבל כנושא זה עדיין לא שם ברוב המועצות.

הילה אקרמן: גם בהרבה מועצות אין בכלל את כוח האדם שיעסוק בזה, ואת הידע.

הילה אקרמן: היום גם משרדי הממשלה, לפחות ככל שדיברתי איתם, מסתכלים בעיקר על הרשויות הגדולות איפה שיש מאות אלפי תושבים.

הילה אקרמן: נכון ששם יש את צריכת האנרגיה הגדולה ביותר ואני מבינה למה מסתכלים עליהם, אבל לצד זאת צריך להסתכל גם על השטחים הגדולים שיש במדינת ישראל.

הילה אקרמן: גם שם שינוי האקלים הולך להשפיע.

הילה אקרמן: אני אתן דוגמא קטנה שאצלנו במועצות האזוריות היא אקוטית.

הילה אקרמן: אנחנו בקיץ וכרגע יש המון שריפות.

הילה אקרמן: השריפות האלה ילכו ויתגברו.

הילה אקרמן: שנה שעברה נאלצנו באחת המועצות לפנות כמה ישובים.

הילה אקרמן: זה לא דבר חדש, זה קורה חדשות לבקרים וזה כאמור הולך להתגבר.

הילה אקרמן: יש גם תוכניות שלא המועצות אחראיות עליה, כיבוי אש אחראים עליה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק שנייה, סליחה רגע הילה, יש איזה ריח שרוף, נכון?

קריאה: כן.

הילה אקרמן: אני מקווה שזה לא שריפה, אבל יש כנראה בזמן הזה כמה שריפות שכנראה מתחוללות בחוץ לאור החום ובטח כמה מהן במועצות אזוריות, אז זה נושא שמטריד אותנו.

הילה אקרמן: צריך אליו משאבים והיום המשאבים האלה לא ניתנים, אבל זה רק דוגמא אחת.

הילה אקרמן: מדובר פה על חיי אדם ועל רכוש.

הילה אקרמן: זה נושא שהוא מאוד חשוב ולכן אני חושבת שצריך פה גם את המימון הממשלתי וגם את תשומת הלב הממשלתית גם כדי להכין תוכניות אבל יותר מכך, גם כדי ליישם אותן.

הילה אקרמן: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו חותרים לקראת סיכום של הדיון הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מעיריית הרצליה, סמנכ"ל העירייה, אהוד לזר.

אהוד לזר: צוהריים טובים לכולם ותודה על ההזדמנות וגם על הדיון החשוב.

אהוד לזר: אני רוצה להסכים ולהצטרף לדברים שנאמרו קודם על ידי חבריי, ואולי גם קצת לאתגר את החשיבה האינסטרומנטלית.

אהוד לזר: נכון שיש הרבה מאוד כלים שחבריי שדיברו לפניי מציעים וכותבים, והם חשובים, ראויים.

אהוד לזר: אנחנו בעירייה גם התחלנו להכין תוכנית לפני קצת פחות מחצי שנה ואנחנו בחרנו במתודולוגיה קצת שונה.

אהוד לזר: היא לא משחררת את ההיבט המדעי ואת מסדי הנתונים אבל היא כן מתייחסת לכוחות וליכולות המקומיים.

אהוד לזר: הקמנו צוותים מולטי דיסציפלינאריים על בסיס כוחות עירוניים, על בסיס מומחי תוכן מתוך הארגון, מהנדסים, אדריכלים, גיאוגרפיים, כלכלנים, אנשי מחשבים, כולם מתוך העירייה בליווי אקדמי גם של ד"ר אורלי רונן, וגם ברקע נמצא ד"ר דב חנין שאנחנו שותפים איתו בפרויקט "שינוי כיוון".

אהוד לזר: חלק מהחשיבה שלנו, האתגר שאנחנו מנסים להביא זה - - - מנגנונים או איזה שהם תהליכים שהם תיאורטיים בלבד או שהם נכונים באופן גנרי, אלא נכונים לעיר שלנו.

אהוד לזר: אנחנו מגייסים גם כוחות מתוך הקהילה כדי שיאפשרו לנו להכיר יותר טוב, להבין יותר טוב וגם להשתמש בכוחות המקומיים שלנו כדי להגביר את ההון האנושי והחברתי שיש לנו לטובת תוכנית כזו.

אהוד לזר: אנחנו בחרנו באמת כמה שותפים אסטרטגים לתוכנית שלנו.

אהוד לזר: יש לי מצגת, אם תרצו אני אציג בקצרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת, אין לנו זמן ואני גם חוששת כי אנחנו באמת פה עם איזשהו ריח כבד של משהו שרוף, ואני קצת חוששת לאנשים שיושבים כאן בחדר.

אהוד לזר: אני אסכם.

אהוד לזר: אני אגיד רק שאני בהחלט מזמין גם את כולנו לדבר באותה שפה, שזה נקודה מאוד חשובה, ובעצם זה שאנחנו מדברים במונחים דומים, יכול בהחלט להוסיף לכך שבסופו של דבר ניתן יהיה למדוד ברמת הממשלה גם את השינוי הלכה למעשה, ואם כל הרשויות שמקדמות תוכנית תדברנה באותם מונחים של הפחתה, באותם מונחים של יעדים מדידים, בסוף ניתן יהיה לראות שינוי.

אהוד לזר: אפשר בהחלט לבחון גם מתודולוגיות של שימוש בכוחות מקומיים ולא רק להיבהל מכל הסיפור של ייעוץ חיצוני, מכרזים, התקשרויות מורכבות שקשורות בייעוץ אקדמי וחיצוני.

אהוד לזר: נשמח גם לעמוד לרשות רשויות שונות בהרחבה לגבי אופן התהליך שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מצוין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מאוד חשוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רואה בדיון הזה, חלק מאוד חשוב בו זה באמת ההבנה שיש המון ידע שנצבר ותוכניות שנצברו בקרב רשויות מקומיות, והידע הזה הוא לרשות כולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חייבים ללמוד אחד מהשני.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אי אפשר שכל עירייה שרוצה להיכנס לסיפור הזה, תתחיל מאפס.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עבודה נעשתה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך לקחת ולהתקדם משם ולאמץ את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נחסוך הרבה מאוד זמן וגם משאבים, אז כל עירייה שעשתה כבר עבודה, אנחנו שמחים שהיא מוכנה לשתף את הידע הזה עם אחרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דב חנין, אתה רוצה לסכם?

דב חנין: תודה רבה על ההזמנה להשתתף בדיון החשוב הזה.

דב חנין: כפי שאתם יודעים, אני נמצא היום באוניברסיטת תל אביב, תוכנית "שינוי כיוון" שעוסקת הרבה מאוד בשיתופי פעולה, וברור לנו לגמרי שהשלטון המקומי קריטי להתמודדות עם משבר אקלים.

דב חנין: קודם כל שלטון מקומי הוא קריטי להתמודדות עם משברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רואים את זה בקורונה.

דב חנין: אנחנו רואים בתקופת משבר הקורונה, בטח במציאות של משבר של השלטון המרכזי.

דב חנין: מעבר לזה, בנושא משבר אקלים, שלטון מקומי מוביל בכל העולם.

דב חנין: אנחנו רואים את זה בפריז, בברצלונה, במדריד, בלונדון, בניו יורק, בטורונטו.

דב חנין: קורים דברים מרתקים בעולם.

דב חנין: יש המון מה ללמוד מהעולם.

דב חנין: זה לא רק תוכניות יפות שקורות בעולם, אלא יש מעשים עתידיים של שינוי.

דב חנין: למשל במשבר הקורונה, בטורונטו ובפריז לקחו עשרות קילומטרים של כבישים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דב, איתרנו את מקור השריפה, זה פה בתקרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מתנצלים, אנחנו עוצרים את הדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': (הדיון הופסק בעקבות שריפה בחדר).