הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה בחברה הערבית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 12, 2020-08-25 13:00

מנסור עבאס: שלום לכולם.

מנסור עבאס: אני פותח את ישיבת הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה בחברה הערבית.

מנסור עבאס: היום אנחנו מייחדים את הישיבה לדיון ביחד עם המשרד לשוויון חברתי כחלק ממסע ארוך שאנחנו מנהלים מול כל משרדי הממשלה והרשויות השונות כדי גם לתרום, גם לבקר, גם לשפר את התוכניות, אבל בעיקר אנחנו מנסים לקדם את הנושא של טיפול מקיף ויסודי בתופעת הפשיעה והאלימות בחברה הערבית.

מנסור עבאס: אני תמיד אומר, המשבר הזה שהוא משבר אמיתי, שאין ספק שהוא האתגר של החברה הערבית בעת הזו, יש בו גם הזדמנות מאוד חשובה אם נצליח להתמודד עם הסיבות השונות באופן ראוי ולכן הגישה הזאת שבה גם אנחנו כחברה הערבית נוטלים על עצמנו את האחריות וגם המדינה, המיוצגת על ידי הממשלה והמשרדים השונים, שנושאת באחריות הכוללת על כל מה שקורה במדינה בתחום המדינה, אבל גם בנושא הזה, אין ספק שביחד נצליח לממש את הרצון של כולנו ליצור חברה בריאה, חברה מתפתחת.

מנסור עבאס: החברה הערבית, אין ספק שהיא חברה שרוצה להתקדם ולהתפתח ואולי החברים מהמשרד לשוויון חברתי יעידו על זה.

מנסור עבאס: יש פוטנציאל עצום בחברה הערבית ואנחנו צריכים רק להסיר את החסמים, לטפל במשבר הזה בצורה ראויה והתחושה שלי שאנחנו בכיוון הנכון.

מנסור עבאס: לפני שבועיים קיבלתי את מסמך המדיניות החדש שנכתב על ידי הוועדה הבין משרדית למיגור הפשיעה או להתמודדות עם הפשיעה בחברה הערבית.

מנסור עבאס: זה מסמך, אני אתן הערכה ראשונית, ראוי, נכון.

מנסור עבאס: חסרים בו כמה דברים שאפשר ויש לנו עוד הזדמנות להוסיף ולשפר ושיהיה מסמך שייתן תשתית ראויה להחלטת ממשלה שאנחנו מחכים לה בקרוב שדרכה נוכל להפעיל את כל הכוחות גם בממשלה עצמה, במשרדים השונים, וגם הכוחות החברתיים, כדי שניתן מענה למשבר שאנחנו נמצאים בו.

מנסור עבאס: כמובן אני מודה לחברים במשרד לשוויון חברתי, גם לשרה, היא לא נמצאת איתנו, אבל הצוות כן נמצא פה, צוות המשרד.

מנסור עבאס: חשוב גם להגיד מילה, קיבלנו מסמכים מהמשרד, דוחות ראויים, מפורטים, על התוכניות של המשרד.

מנסור עבאס: אנחנו ניתן הזדמנות לרועי להציג את עיקר הדברים ואז ננהל דיון, כמובן שנשמע את נציגי החברה הערבית, ראשי רשויות, חברי כנסת ואנשי מקצוע מתחומים שונים.

מנסור עבאס: אז נתחיל איתך, רועי, ואם יש דברים שהחברים שלך רוצים להשלים הם יוכלו בהמשך הדיון.

מנסור עבאס: קודם כל תציג את עצמך, גם לפרוטוקול וגם למשתתפים בישיבה, שיכירו אותך ואז תיכנס לדברים.

רועי אסף: תודה רבה, ד"ר, על ההזמנה ועל ההזדמנות להציג.

רועי אסף: שמי רועי אסף, אני ראש אגף ברשות לפיתוח כלכלי של החברה הערבית במשרד לשוויון חברתי ומנהל את תוכנית 922 וגם הייתי שותף לכתיבה שלה עם חבריי ברשות ובמשרד האוצר ובמשרדים האחרים.

רועי אסף: קודם כל אני רוצה, בשם השרה לשוויון חברתי ובשם המנכ"לית, להודות ליושב ראש על הזימון לוועדה, גם לאמל ביבאר שהכין את הדיון היטב, לוועד ראשי הרשויות, שהוא שותף מרכזי שלנו, גם לכתיבת ההחלטה, גם הרשימה המשותפת השתתפה בכתיבת ההחלטה, וכל עובדי המדינה במשרדי הממשלה ששיתוף הפעולה איתם הוא מצוין.

רועי אסף: כל הפקידות המקצועית מאוד מאוד מוכוונת לסייע, לעזור ולפתור בעיות וחסמים וגם לעובדי הרשות לפיתוח כלכלי, שחלקם נמצאים איתנו דרך הזום, גם לעדי, לסמי, לאמיר, לחגית ולסלימה שנמצאים בזום אני רוצה להודות באופן אישי ולשאר העובדים שלא נמצאים כעת.

רועי אסף: חברת TASC היא חברת הבקרה, לבקשתו של היושב ראש הם גם נמצאים פה, דניאל זינגר ופאדי סמעאן.

מנסור עבאס: רק הערה, רועי, וההערה קשורה גם לניסיון העבר עם משרד החינוך ומשרדים אחרים.

מנסור עבאס: 922 היא תוכנית שמתייחסת לחברה הערבית, אבל לא לכל החברה הערבית.

מנסור עבאס: בחברה הערבית יש מגזרים, זה ידוע לכם, המסה הגדולה הזאת, היישובים הערביים מתחת לוועד ראשי הרשויות, אבל לא רק.

מנסור עבאס: יש עוד תוכניות למגזר הדרוזי והצ'רקסי ויש עוד תוכנית ליישובים הבדואים גם בצפון וגם בדרום ולכן אנחנו נמשיך כמובן את ההצגה ואת הדיון, אבל לתשומת ליבכם, כנראה שנצטרך להשלים גם את הדיון הזה בתוכניות האחרות שקשורות למגזר הדרוזי והבדואי.

מנסור עבאס: את זה נעשה בהמשך בתיאום ביחד ואת זה גם חווינו ביחד עם משרד החינוך.

מנסור עבאס: הוצגה אז תוכנית וגילינו שהיא לחלק מהחברה הערבית ואז הם באו שוב והשלימו את התמונה ביחד איתנו.

רועי אסף: אני אתחיל.

רועי אסף: לא כל התוכניות האלה מנוהלות באותו מקום.

רועי אסף: (מצגת).

רועי אסף: ברמת התכנון, זה היה התכנון, זה מה שהציבור יודע.

רועי אסף: עכשיו, אני רוצה רגע לעבור, יש לי פרק זמן קצר שאמל הקציב לי לדבר, אז אני אנסה לעמוד בזמנים.

רועי אסף: עכשיו אני אדבר על בעיה שהיא מאוד סבוכה בהבנת התוכנית, לא בתוכנית.

רועי אסף: מקורות התקציב הם שונים בהחלטה הזאת והאוכלוסיות שציינת כולן ניזונות בחלקים מהסעיפים מ-922.

רועי אסף: לא הפוך.

רועי אסף: אגב.

מנסור עבאס: הבנתי, אז זאת תוכנית האם.

רועי אסף: זאת תוכנית האם של החברה הערבית בישראל, כולל בעצם גם את האוכלוסייה הדרוזית והצ'רקסית מלבד רמת גולן, וגם הבדואים בצפון וגם הבדואים בדרום נסמכים עליה.

רועי אסף: בהחלטות שלהם יש תוספות תקציביות ייעודיות לחברות הללו.

רועי אסף: גם את החלטה 1480 אנחנו מנהלים במשרד.

ע'דיר כמאל מריח: אז 959 היא תחת 922, זה מה שאתה אומר?

רועי אסף: לא, אני אדון רגע במקורות התקציביים.

רועי אסף: ייתכן שסעיף ב-922, לדוגמה תחבורה, האוכלוסייה הדרוזית מקבלת ממנו תקציב, מ-922.

ע'דיר כמאל מריח: אז זה מה שאנחנו אומרים.

רועי אסף: אבל ההחלטה שלהם איננה תחת 922, יש לה סעיפים אחרים אשר מקבלים תקציב בלי קשר אלינו.

מנסור עבאס: אז חשוב שנבין את זה.

מנסור עבאס: זאת פעם ראשונה שאני שומע את זה.

ע'דיר כמאל מריח: זו פעם ראשונה שאני מבינה את זה, את מה שאתה אומר.

רועי אסף: אוקיי, אני כאן בשביל להסביר.

רועי אסף: כל שאלה אנחנו נסביר, יש פה צוות ערוך וכל הפקידות נמצאת בזום, אני אפילו רואה את ראש עיריית אום אל פחם איתנו, הוא יכול מהצד גם להסביר איך זה מתקבל.

רועי אסף: אז בעצם יש לנו שיטה של שינוי מנגנוני הקצאה.

רועי אסף: אני אנסה להסביר את זה בפרק זמן קצר, אבל זו סוגיה שקשה להסביר בפרק זמן קצר.

רועי אסף: שינוי מנגנוני הקצאה זה אומר אחוזים או שיעור של משהו ממשהו.

רועי אסף: לדוגמה, דיברנו על תחבורה, אז 40% מתקציב של תקנה ספציפית בתחבורה הולך לאוכלוסייה הערבית כולה.

רועי אסף: מה זאת אומרת?

רועי אסף: כשניתן 100 מיליון שקל לכלל האוכלוסייה, 40 מיליון יילך לאוכלוסייה הערבית, אם יינתן 200, 80 מיליון, וכן הלאה.

רועי אסף: זה שינוי מנגנוני הקצאה, זה אחד ההישגים ההיסטוריים של ההחלטה הזו.

רועי אסף: אני אתן דוגמה אחרת, מעונות היום.

רועי אסף: 25% ממעונות היום הולכים לחברה הערבית בישראל.

רועי אסף: זאת אומרת אם ניתן 100 שקל, 25 שקלים לאוכלוסייה הערבית.

ע'דיר כמאל מריח: אנחנו מדברים על בסיס התקציב, נכון?

רועי אסף: לא, אני לא מדבר על בסיס התקציב, אני מדבר גם 'על שינוייו'.

רועי אסף: זאת אומרת שאם המשרד הרוויח עכשיו כסף או הפסיד כסף ייתכן מאוד שתהיה ירידה או עלייה גם בחברה הערבית.

רועי אסף: כי בעצם ברגע שהתקציב הוא 100 מיליון שקל, עכשיו החלטתם - - -

ע'דיר כמאל מריח: ה-100 מיליון זה מה?

ע'דיר כמאל מריח: ה-40% זה ממה?

רועי אסף: 40% מכל כסף, מכל איקס שיש בתקנה.

רועי אסף: לצורך העניין, 0.4 איקס יילך לתחבורה, 0.25 איקס יילך למעונות יום.

רועי אסף: אם האיקס הוא 100, אז 25, אם האיקס 200 אז זה 50.

ע'דיר כמאל מריח: אבל איפה האיקס יושב?

ע'דיר כמאל מריח: מי זה האיקס?

רועי אסף: האיקס הוא תקנה שהיא במקור בבסיס התקציב, שהם באותו משרד ממשלתי.

רועי אסף: אם נמשיך בדוגמת מעונות היום, אז משרד העבודה והרווחה, יש לו אגף מעונות יום, אני לא יודע אם חגי נמצא פה או לא, אני לא רואה, יש להם 25% מהתקציב שהם נדרשים להקצות לאוכלוסייה הזו.

רועי אסף: אם התקציב שלהם גדל אז הכול גדל.

ע'דיר כמאל מריח: אז בהתאם האחוז יגדל.

רועי אסף: בדיוק, אוקיי?

רועי אסף: אם ההסבר מסובך אני יכול לחזור.

מנסור עבאס: לא.

ע'דיר כמאל מריח: להיפך, זה מפשט לנו.

מנסור עבאס: זה שינוי בשיטת התקצוב.

רועי אסף: עכשיו לשאלתך, יש החלטות ממשלה נפרדות שעשויים לגזור מספר מתוך האחוז.

רועי אסף: אני לא אכנס לזה כעת, כי זו רמת מורכבות נוספת, אפשר בפגישות אישיות להסביר את זה, פשוט לוקח הרבה מאוד זמן להסביר את המתמטיקה.

ע'דיר כמאל מריח: כלומר מה שיחול למטה הוא מושפע מהרבה משתנים למעלה בסופו של יום.

רועי אסף: הפוך, המונה יושפע מהמכנה, זאת אומרת ככל שהמכנה שלי יגדל המונה שלי יושפע.

רועי אסף: אני יכול להפוך את המונה רגע לכלל אוכלוסיות המיעוטים ותתי אוכלוסייה, לשאלתך, ד"ר, עשויים לשאוב מזה חלקים שונים של התקציב בשיטות שונות.

רועי אסף: לכן זה מאוד מאוד קשה לעקוב אחרי זה ואנחנו בעצם - - -

ע'דיר כמאל מריח: אולי במכוון זה קשה להבנה.

רועי אסף: לא אני אמרתי.

מנסור עבאס: אבל יש לנו על יד אנשים שיכולים להתמודד עם זה.

רועי אסף: אפשר להתמודד עם זה.

ע'דיר כמאל מריח: יש מוחות.

רועי אסף: עם מחשבון אפשר להתמודד, לא מסובך.

רועי אסף: שינוי במנגנוני הקצאה, ברשותכם, בשל קוצר הזמן, אני לא אמנה את כל הדברים שניתנים בשינוי מנגנוני הקצאה.

רועי אסף: דרך נוספת להחלטה הזאת, אחרי שמנינו את שינוי מנגנוני ההקצאה, שזה האחוזים, לשאלתך, חברת הכנסת, מדובר על תקציבים תוספתיים.

רועי אסף: יש כסף תוספתי להחלטה, שזה דבר שאתם הכי יודעים לעשות טוב בכנסת.

רועי אסף: העברתם 700 מיליון שקל, לא העברתם 700 מיליון שקל?

רועי אסף: כמה מתוך זה נוצל.

רועי אסף: זה יחסית קל לעקוב אחרי זה.

רועי אסף: תקציב המשרד.

רועי אסף: יש דברים בתוך ההחלטה שמפנים להחלטות ממשלה אחרות.

רועי אסף: לצורך העניין, בטחון פנים, רשום בהחלטה 922 התייחסות לבטחון פנים, אבל ההחלטה שתקצבה את בטחון פנים היא החלטה 1402, אם אני לא טועה, ששם יש תקציב נוסף ונפרד מהחלטה 922.

רועי אסף: יש דברים שהם מתוקצבים לחלוטין מחוץ להחלטה, אבל הם מופיעים בהחלטה.

רועי אסף: דוגמה טובה לכך, אני נותן לכם דוגמה אחת לכל דבר, אני יכול לפרט עד אין קץ, אני פשוט מנסה להיות תמציתי.

רועי אסף: השכלה גבוהה, המועצה להשכלה גבוהה, הוות"ת, שיש שיתוף פעולה מעולה איתם, קיבלה החלטה באותו שבוע שעברה החלטת הממשלה על יעדי ההשכלה הגבוהה של החברה הערבית, כמה תואר ראשון, כמה תואר שני, כמה תואר שלישי.

רועי אסף: אגב, הם עומדים ביעדים שנתיים וחצי לפני הזמן.

רועי אסף: אבל מה המשמעות התקציבית?

רועי אסף: המשמעות התקציבית היא שוות"ת סגר הסכם עם משרד האוצר, ות"ת הוא תאגיד סטטוטורי שהוא איננו חלק מהממשלה באופן ישיר, והתקציב ניתן לשם.

רועי אסף: לכן החשבון של מה מתוך מה ולשאלות של חברי הכנסת שאנחנו נשאלים, ההסבר הוא מסובך, לכן קשה להסביר אותו בדקות בודדות.

רועי אסף: עכשיו לשאלה שלך, ד"ר, שלא צפינו אותה.

רועי אסף: יש מספר סוגים של אוכלוסיות בתוך החלטה 922.

רועי אסף: יש אוכלוסיית המיעוטים.

רועי אסף: מהי אוכלוסיית המיעוטים?

רועי אסף: זה אומר כלל האוכלוסיות, כולל ערים מעורבות.

רועי אסף: עכשיו נסתכל על יישובי המיעוטים.

רועי אסף: יישובי המיעוטים זה ללא ערים מעורבות.

רועי אסף: זה קצת יותר מורכב כי יש גם יישובים ערביים במועצות אזוריות יהודיות.

רועי אסף: בואו לא ניכנס לזה, ברשותכם, כרגע, למרות שייתכן שהם יוצאים נפגעים.

ע'דיר כמאל מריח: שהם מתוקצבים תחת 'ייעודיות', נכון?

רועי אסף: אבל לפעמים הם יכולים לקבל תקציב ייעודי, תלוי בסעיף.

מנסור עבאס: זה חשוב לנו בהמשך שלא להפלות ערבי על ערבי.

מנסור עבאס: אם נותנים לערבים אז נותנים לכולם.

ע'דיר כמאל מריח: לא לייצר כפילויות, אתה אומר.

רועי אסף: אז אנחנו בפירוש יוצרים הפרדה בין האוכלוסיות, ויש לזה הסבר.

רועי אסף: ייתכן שהערים הערביות הן במצב גרוע מערים מעורבות.

ע'דיר כמאל מריח: ייתכן.

רועי אסף: לפי סוציואקונומי, אגב, אם תחשבי לשכונה, זה לא כל כך מובהק.

רועי אסף: זאת אומרת אם תחשבי סוציואקונומי של שכונה לעומת העיר, אז יש שם שוני.

רועי אסף: אבל את שואלת אותי שאלות של סטטיסטיקה והסתברות ואז עדיף לא להיכנס לזה כרגע.

רועי אסף: יישובי המיעוטים, אמרנו מה הם.

רועי אסף: יישובי התוכנית המורחבת זה למעשה כל היישובים כולל, למעט הדרוזים והצ'רקסיים, שלהם יש החלטת ממשלה נפרדת שמתקצבת אותם, ויישובי התוכנית זה בעצם הערבים פרופר והבדואים בצפון.

ע'דיר כמאל מריח: כמה תוכניות למגזר הלא יהודי יש?

ע'דיר כמאל מריח: אז יש בדואי דרום, יש דרוזי-צ'רקסי ויש ערבי 922.

רועי אסף: יש 922 שכולם שואבים כסף מ-922.

ע'דיר כמאל מריח: שזה תוכנית האם.

רועי אסף: דרוזים-צ'רקסיים, בדואים בדרום, בדואים בצפון.

ע'דיר כמאל מריח: לבדואים בצפון גם יש תוכנית?

רועי אסף: 1480, החלטה שמתוקצבת ב-886 מיליוני שקלים, שחלקה תקציב תוספתי וחלקה נגזר מ-922, אבל יש להם צרכים מיוחדים.

רועי אסף: יש שרק אל-קודס, יש כאילו תוכנית של מזרח ירושלים, שהיא במשרד לענייני ירושלים.

רועי אסף: בעבר הייתה גם תוכנית לדרוזים ברמת הגולן.

ע'דיר כמאל מריח: והיא אינה קיימת יותר?

רועי אסף: זה לא האחריות של המשרד שלי, צריך לשאול את המשרד לשיתוף פעולה אזורי שהוא אמון על האוכלוסייה הדרוזית והצ'רקסית.

מנסור עבאס: מזרח ירושלים זה 1402?

רועי אסף: לא, 1402 זאת החלטה של בטחון פנים.

רועי אסף: מזרח ירושלים, ההחלטה הראשונית הייתה 1775 ויש החלטה מלפני שנתיים, שהיא עם תקציב הרבה יותר גדול, את 1775 עוד אנחנו כתבנו, ולזה צריך להזמין את המשרד לענייני ירושלים ולשאול.

רועי אסף: אם אני אענה לכם על כל השאלות של משרדים אחרים אז לא יישאר לנו זמן לענות על הדברים האלה.

רועי אסף: בינואר 2020, זו נקודה מאוד חשובה, זה היה הדיווח התקציבי של ההחלטה.

רועי אסף: מה שכדאי לדעת, עוד פעם, בגלל השקף שהראיתי לך קודם אנשים שונים מחשבים את ההחלטה באופן שונה.

רועי אסף: אנחנו לפי מה שדווח לנו על ידי משרדי הממשלה בכתב כך אנחנו מדווחים בוועדת ההיגוי.

רועי אסף: אנחנו כרגע, ד"ר, מתכוננים לוועדת ההיגוי הבאה כיוון שהדוח מינואר 2020 כולל בתוכו את 16', 17', 18' ורוב 19', אבל פה עכשיו יש לי כמעט שנה שעברה שאני משער שיש פגיעה בגודל התקציב, מדוע?

רועי אסף: כי אם המכנה ירד בגלל הקורונה גם המונה ירד, ועל כן ייתכן שיש פה פגיעה מהערכת הבסיס.

רועי אסף: זה מה שאנחנו עושים.

רועי אסף: חברת הבקרה שנמצאת פה מימינכם, ביחד עם עובדי הרשות לפיתוח כלכלי, אנחנו גם מעודדים תמיכה ברשויות המקומיות וגם מחזקים את הקשר וגם אוספים נתוני בקרה וגם מנסים לזהות ולאתר חסמים רוחביים.

רועי אסף: נשלח דוח מפורט לוועדה, לאמל, למייל, עם כל החסמים וכל הניתוח של כל ארבע וחצי השנים שקדמו למועד, ובעוד חודש וחצי יהיה הדוח הבא.

מנסור עבאס: אז אתם שולחים את זה?

רועי אסף: שלחנו, יש לך במייל.

מנסור עבאס: כן, קיבלנו, ראיתי את זה, אבל הכוונה את העדכון האחרון.

רועי אסף: נכון.

רועי אסף: כל ראשי הרשויות - - -

ע'דיר כמאל מריח: מה התדירות של הדוח, סליחה?

רועי אסף: אחת לשישה חודשים.

רועי אסף: כיוון שהיה קורונה אז יש לנו עיכוב של כמה חודשים בדוח הנוכחי.

רועי אסף: צריכים גם לחשוב על מתכונת איך נפגשים.

רועי אסף: כל ראשי הרשויות הערביות ללא יוצא מן הכלל קיבלו את הדוח, גם מודר יונס מוועד ראשי הרשויות קיבל כמובן והיועצים שלו.

רועי אסף: הוא גם שותף בוועדת ההיגוי, לכן הוא יכול לשבת ולשמוע את כל הדיווחים.

ע'דיר כמאל מריח: כל כמה זמן מתכנסת ועדת ההיגוי?

רועי אסף: שישה חודשים.

רועי אסף: עושים את זה ביחד.

רועי אסף: עשינו בקרות עומק בראשות מנכ"ל במספר יישובים.

רועי אסף: עוד פעם, אני לא אכנס לזה, את יכולה להיכנס.

רועי אסף: זה אומר שמנכ"ל המשרד - - -

מנסור עבאס: רועי, אפשר לחזור לשקף הקודם?

רועי אסף: לא יודע אם זה משתלם לך.

ע'דיר כמאל מריח: זו תיבת פנדורה, ככל שתשאל.

מנסור עבאס: לא, כי יש שאלה מרכזית.

מנסור עבאס: ההקצאות בפועל, יש פה מספרים, אבל כמה מסך הכול הוקצו?

רועי אסף: אז אני אומר עוד פעם, השאלה היא מורכבת.

ע'דיר כמאל מריח: גם מתי הוקצו.

רועי אסף: השאלה היא מורכבת.

רועי אסף: כיוון שיש מספר מקורות תקציביים להחלטה אז תלוי מה הוקצה למה.

רועי אסף: רוב תקציבי ההחלטה שהיו תוספתיים כבר הוקצו לרשויות.

מנסור עבאס: התוספתיים?

רועי אסף: התוספתיים.

רועי אסף: מה שהוא באחוזים חייב להיות מוקצה באותה שנה, כי הוא אחוז מאותה שנה.

רועי אסף: הוא לא יכול להיות מוקצה מראש, כיוון שהוא מוקצה רק כשעובר תקציב המדינה.

רועי אסף: לכן בשנה האחרונה אנחנו לא יודעים.

רועי אסף: שישה מיליארדי השקלים זה התקציב שהוקצה עד ינואר 2020.

רועי אסף: חלק מהדברים לא מופיעים כי הם ממקורות תקציביים אחרים והם לא מופיעים בתוך התקציב הזה.

רועי אסף: אם יש מקור תקציבי אחר, אז אתם תיפנו למשרד לבט"פ תזמינו אותו, בוודאי הזמנתם על החלטה 1402 לוועדה הזאת.

ע'דיר כמאל מריח: האם יש משחקים בהקצאות?

ע'דיר כמאל מריח: כי עלה בין היתר מהחסמים שטענו ראשי הרשויות, במקרה הזה הדרוזיות, שכן יש משחק בהקצאות מבחינת תאריכים, שזה מוקצה מ-X לדד ליין מסוים וזה מצמצם להם אפשרויות פעולה.

ע'דיר כמאל מריח: ידוע לך דבר כזה?

רועי אסף: את שואלת שאלה מורכבת.

רועי אסף: קודם כל תלוי בתחום.

רועי אסף: התקציב שניתן הוא שנתי, מאשרים אותו, או דו שנתי, או לא מאשרים אותו.

ע'דיר כמאל מריח: תלוי את מי אתה שואל.

רועי אסף: זה תלוי בכם, המחוקק, לא בנו.

רועי אסף: אבל בגדול אם ניתנה הרשאה לבניית בניין, נגיד מעון יום, נגיד מוסד ציבור, הרי הוא לא נבנה ביום, הוא נבנה בשנתיים, שלוש ואפילו ארבע שנים, צריך אישורים וכן הלאה.

רועי אסף: ולכן מחשבים כל מה שהוקצה לרשויות ובפירוש יש אפשרות לעשות יותר משנה אחת, אז החשבון נהיה עוד יותר מסובך, אבל אני ממש לא רוצה להלאות אתכם כי זה ברמת - - -

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: רועי, האחוזים שאנחנו רואים מתחת למספרים, למשל תשתיות פיזיות 36%.

רועי אסף: זה מתוך השישה מיליארד שקלים.

מנסור עבאס: אז זה חלוקה משישה מיליארד ולא מסך כל התקציב של תשתיות פיזיות.

רועי אסף: מתוך התקציב שיש הרשאות, מתוכו לוקח זמן לבצע במזומן.

מנסור עבאס: אוקיי, אז בואו נתקדם.

רועי אסף: קודם כל עשינו גם סיורים של אגף התקציבים, שזה מאוד מאוד חשוב, וגם הוצגו החסמים.

רועי אסף: אני חושב שזו נקודה חשובה, גם אגף התקציבים נוכח פה בדיון.

רועי אסף: יש מיזם מוארד.

רועי אסף: סלימה, את נמצאת איתנו על הקו?

רועי אסף: את יכולה לדבר על זה דקה או שתיים, בבקשה?

סלימה מוסטפא-סלימאן: כן, שלום לכולם.

מנסור עבאס: שלום לך.

מנסור עבאס: תציגי את עצמך בבקשה.

סלימה מוסטפא-סלימאן: סלימה מוסטפא-סלימאן, אני מנהלת תחום פיתוח כלכלי ברשות, עובדת עם רועי, ואני אחראית על היישום של 922 ברמת הרשויות המקומיות, אני מלווה את הרשויות המקומיות ועוסקת בכל מה שקשור לאיסוף נתונים וביצוע ישיבות מעקב עם הרשויות המקומיות, לרבות גם הסרת חסמים ופתרון סוגיות מול משרדי הממשלה.

סלימה מוסטפא-סלימאן: רועי ביקש שאני אציג את הפרויקט הזה, זה פרויקט של הרשויות המקומיות.

סלימה מוסטפא-סלימאן: זה בעצם כלי סיוע שאנחנו יזמנו לרשויות המקומיות.

סלימה מוסטפא-סלימאן: הסיבה לכך זה שאנחנו מבינים שרשויות מקומיות לא יכולות להתמודד עם כל הפרויקטים החדשים ועם כל התקציבים שמוקצים מ-922, יותר מדויק להגיד שיש להם קושי להתמודד עם זה ואז אנחנו הצענו את הכלי הזה שמאפשר לרשות המקומית להעסיק רכז או מנהל מיצוי משאבים בתוך הרשות שיהיה עובד שכפוף לרשות המקומית בתקצוב מלא של המשרד ואותו עובד יכול לרכז את החלטת הממשלה 922, לפעול מול צוות הרשות המקומית על יישום החלטת הממשלה וכן לפעול מול משרדי הממשלה השונים.

סלימה מוסטפא-סלימאן: כדי לטייב את כניסתו לתפקיד בנוסף לתקציב של השכר שלו אנחנו נותנים לו מעטפת תמיכה שכוללת הכשרה מקצועית וליווי במשך שלוש שנים במסגרת שותפות עם אלכא בג'וינט.

סלימה מוסטפא-סלימאן: לפרויקט הזה יהיו זכאיות 44 רשויות מקומיות, מתוכן 33 רשויות הצליחו להתקדם בו ולגייס רכז מיצוי משאבים.

סלימה מוסטפא-סלימאן: אנחנו משוכנעים שהפרויקט הזה נותן דחיפה לרשות המקומית בכל מה שקשור ליישום החלטת הממשלה.

ע'דיר כמאל מריח: האם הם כפופים ישירות לראשי המועצות או לא?

סלימה מוסטפא-סלימאן: נכון מאוד.

סלימה מוסטפא-סלימאן: הם כפופים לראשי הרשויות או למנכ"לים והרעיון מאחורי זה - - -

ע'דיר כמאל מריח: האם את לא מזהה כאן בעייתיות מסוימת, היות שחלק מהרשויות מוחלשות, או שכן נכון יותר שיהיו כפופים ישירות אליכם כמשהו שמכוון ומנחה?

סמיר מחמיד: אני יכול לענות לחברת הכנסת?

סמיר מחמיד: אולי אני אעזור לך, סלימה?

סלימה מוסטפא-סלימאן: אני יכולה לענות במשפט ואז אתה תמשיך אותי, ד"ר סמיר, ברשותך.

סלימה מוסטפא-סלימאן: אני אגיד כאן לחברת הכנסת שזה בדיוק הכוונה, אנחנו מאוד רצינו שהרשויות המקומיות יעסיקו אנשים ושאותם אנשים ימשיכו לעבוד בתוך הרשויות המקומיות.

סלימה מוסטפא-סלימאן: אנחנו מנסים פה לייצר פתרון בר קיימא ולאו דווקא להעסיק אנשים, יועצים חיצוניים שיהיו כפופים לנו ובסיום המיזם הם ייצאו החוצה וישאירו את הרשות המקומית, ייקחו איתם בעצם את הידע.

סלימה מוסטפא-סלימאן: אחת המטרות זה לחזק את הרשות המקומית ואת השדרה הניהולית בתוך הרשות המקומית ולכן הפרויקט הזה נבנה בצורה הזו.

סלימה מוסטפא-סלימאן: ד"ר סמיר, אני אשמח להתייחסותך כמי שהיית בין הראשונים שהתחילו ליישם את המיזם הזה.

סמיר מחמיד: אז קודם כל אני אודה על המפגש.

סמיר מחמיד: תודה, ד"ר מנסור, על המפגש.

סמיר מחמיד: לגבי הקצאת המשאבים אני מוכרח להגיד, קודם כל, חברת הכנסת מריח, חשוב שנאמין ביכולות שיש לנו, בראשי הרשויות גם ש - - -

מנסור עבאס: ד"ר סמיר, ד"ר סמיר.

סמיר מחמיד: זה דבר ראשון.

סמיר מחמיד: דבר שני, ממצה המשאבים, ממצת המשאבים שנמצאת אצלי, היא עושה עבודה.

סמיר מחמיד: בסיכומו של יום אני צריך לנצל את המשאבים ולא אף גורם אחר, לכן חשוב מאוד שהיא תהיה כפופה כאן לעירייה.

סמיר מחמיד: במקרה שלי היא כפופה למנכ"ל והדיאלוג שקיים, רק אני אסבר את האוזן, העלה את מיצוי המשאבים אצלי ל-86%.

סמיר מחמיד: היום אנחנו נמצאים אמנם בחודש אוגוסט, אבל 86% מהמשאבים נוצלו בעיריית אום אל פחם כאשר בזמנים אחרים אנחנו לא הגענו ל-50% ו-46%, לצערי הרב, בקדנציות הקודמות של ראשי העיר.

מנסור עבאס: יפה מאוד, ד"ר סמיר.

מנסור עבאס: כנראה שאתה לא שומע אותנו.

סמיר מחמיד: אני שומע מצוין.

מנסור עבאס: כי ביקשנו שתציג את עצמך לפרוטוקול.

סמיר מחמיד: אני לא שמעתי, אז ד"ר סמיר מחמיד, ראש עיריית אום אל פחם.

מנסור עבאס: סלים, שאלה.

מנסור עבאס: יש 11 יישובים פה, רשויות בעצם, שלא מימשו את הזכות הזאת לעזרה של –

ע'דיר כמאל מריח: בגלל זה אני אשלים את השאלה שלך, אתה כרשות חזקה, כאום אל פחם וכניהול נכון, זה לא דבר או תנאי שמתקיים בכל מקום.

סמיר מחמיד: אני רשות חלשה, לידיעתך, חברת הכנסת, ענייה.

סמיר מחמיד: קיבלתי רשות גירעונית מאוד, אבל אנחנו אנשים מאמינים ואופטימיים.

ע'דיר כמאל מריח: אבל מבחינת דרך, אתה עושה כברת דרך מעניינת שם.

מנסור עבאס: אין ספק.

מנסור עבאס: מה עם שאר היישובים, סלימה, 11 יישובים קיבלו את הזכות הזאת לפרסם מכרז, אבל למה אין אנשים שאיישו את התפקיד?

סלימה מוסטפא-סלימאן: נכון.

סלימה מוסטפא-סלימאן: אנחנו, כדי להבטיח שייכנסו לתפקיד הזה האנשים המתאימים ביותר המודל שבנינו הכיל תהליך מיון להכשרה שאנחנו קיימנו במשרד ובמסגרת תהליך המיון התקבלו למאגר 107 אנשים מתאימים וההסכם בינינו כמשרד לבין הרשויות המקומיות מחייב את הרשויות המקומיות לקלוט רק אנשים שעברו את תהליך המיון.

סלימה מוסטפא-סלימאן: פה היה קושי בקרב חלק מהרשויות המקומיות להגיע למועמדים, או שלא הסתדר המצ'ינג הזה.

סלימה מוסטפא-סלימאן: בקיצור הסיבה היא שהמכרז הזה שהרשות יצאה לחפש מועמדים הוא לא פתוח לכולם, הוא מחייב אותה לקלוט אנשים מתוך מאגר, אבל אנחנו עובדים על זה, אנחנו נצא לתהליך מיון נוסף ונאפשר לאותן רשויות מקומיות כן לפרסם את המכרזים מחדש ולהגיע למועמדים הנכונים.

מנסור עבאס: אז כנראה שבמאגר לא היו אנשים שראשי הרשויות רצו אותם.

מנסור עבאס: כנראה שהם מחכים למשהו מיוחד.

מנסור עבאס: אם יש מאגר של 100 אנשים וכל מה שהם - - -

סלימה מוסטפא-סלימאן: אני אגיד שהמודל נותן לרשות המקומית להעסיק בהתאם לחוק חובת המכרזים, הרשות המקומית מפרסמת מכרז ואז באים מועמדים שמתמודדים ולא תמיד ההתאמה מצליחה.

סלימה מוסטפא-סלימאן: יש גם עניינים שהם גיאוגרפיים, יכול להיות שחלק מהמועמדים, מקום המגורים שלהם לא אפשר להם להיקלט במקומות שהם רחוקים.

סלימה מוסטפא-סלימאן: יש כמה וכמה סיבות.

סלימה מוסטפא-סלימאן: בסוף ריאיונות ומכרזים זה בדיקת התאמה הדדית ולצערי עבור אותם 11 רשויות זה לא הצליח בסבב הראשון ואנחנו נעשה הכול כדי שזה יעבוד בסבב הבא.

מנסור עבאס: אנחנו יכולים לקבל פירוט אילו יישובים מגיע להם למנות, לבחור ולא בחרו, והעדיפו ככה להשאיר את הדברים?

ע'דיר כמאל מריח: גם במבחן התוצאה, אם יש לך 100 ומשהו במאגר ויש לך 11 שלא מומש, משהו לקוי בשיטה.

סלימה מוסטפא-סלימאן: אני אסביר עוד פרט שאולי גרם לכך.

סלימה מוסטפא-סלימאן: בגלל שהכנסנו למאגר רק אנשים מאוד מאוד מקצועיים וברמה מקצועית גבוהה אותם אנשים בעצם מצאו כבר עבודות במקום אחר.

סלימה מוסטפא-סלימאן: זה צמצם את האפשרויות עבור רשויות שאולי התעכבו קצת בפרסום המכרז.

סלימה מוסטפא-סלימאן: אנחנו בחרנו אנשים מאוד רציניים, ואני דווקא שמחה לראות שאותם אנשים שרצו את התפקיד, שנכללו בתוך המאגר, לא חיכו את החודשים האלה עד שהרשויות המקומיות פרסמו את המכרזים.

מנסור עבאס: זה מאוד משמח אותנו, במיוחד אחרי שד"ר סמיר הצביע שהייתה כאן הצלחה.

מנסור עבאס: אנחנו, כנציגי ציבור, כן כועסים ולא מרוצים, שרשויות מסוימות לא מנצלות את המשאב הזה כדי שיקדמו את האינטרס של היישובים שלהם.

ע'דיר כמאל מריח: שיטייב את המערכות אצלם, זה win win.

מנסור עבאס: כן, מצער מאוד.

מנסור עבאס: בוא נתקדם הלאה, רועי, או סלימה.

רועי אסף: בבקשה, אני יכול להתקדם.

רועי אסף: אני רק אומר שבשאלות שאתם העברתם מראש רציתם לדעת איך נעשתה הבקרה בפר יישוב, העברתם בכתב, ולכן אני אגיד בקצרה.

רועי אסף: סלימה וחברת הבקרה או עובדים אחרים יושבים בכל אחת מהרשויות, נפגשים איתם, כל ראש עיר מקבל דוח מראש.

רועי אסף: פאדי, אתה רוצה לדבר 30 שניות, להגיד מה נעשה בתוך עירייה, או סלימה?

פאדי סמעאן: אז כמעט כל שנה באופן שוטף אנחנו נפגשים ברשויות המקומיות עם הצוות המקצועי, גם ברמה הפוליטית וגם ברמה המקצועית.

פאדי סמעאן: יחד עם סלימה אנחנו עוברים רשות רשות ועוברים איתם על כל הפלטים, מקבלים מהם סטטוס בשטח מה באמת מבוצע מבחינת פרויקט 922, גם מבחינת סטטוס תקציבי וגם עוברים איתם על כל מה שקשור לחסמים שהם פוגשים בתוך הרשויות המקומיות ואנחנו בקשר רציף איתם.

פאדי סמעאן: גם בכל מה שקשור לממצה משאבים ובעלי התפקידים החדשים, הם מהווים משאב מאוד חשוב גם בשבילנו כחברת בקרה וגם בהיבט הכלכלי כנקודת קשר מאוד חשובה לקבלת הנתונים ואנחנו עושים פגישות שוטפות.

פאדי סמעאן: כפי שראיתם בשקף בחודשיים האחרונים אנחנו נפגשנו עם 27 רשויות מקומיות ואנחנו ממשיכים ככה עד לוועדת היגוי וגם אחרי זה אנחנו ממשיכים בסבבים נוספים.

רועי אסף: זאת אומרת כל יישוב ערבי שנמצא תחת ההחלטה שלנו מקבל ביקור על ידי עובדת מדינה, סלימה, וחברת הבקרה.

רועי אסף: כל ראש עיר קיבל מכתב מאיתנו עם כמה כסף נשאר לו לנצל בכל סעיף, כולל רשימות תקציביות, כל יישוב קיבל רשימת אקסל עם כל הקבצים שיש לו וכמה כסף מותר לו להכניס.

מנסור עבאס: אנחנו יכולים לקבל את המידע הזה?

רועי אסף: תמורת 100 שקלים.

מנסור עבאס: אני מוכן לשלם מהכיס שלי.

דניאל זינגר: לכל יישוב יש אקסל מפורט ויש ביקור ואנחנו באים.

מנסור עבאס: אם אפשר אנחנו רוצים לקבל.

רועי אסף: אפשר, אבל אני הייתי שמח אם ראשי הערים היו מסכימים לכך, כי ברגע שאני נכנס לתוך הקישקעס של העירייה - - -

מנסור עבאס: לא, אבל יש חופש מידע.

ע'דיר כמאל מריח: אז פה תן לי לתת לך טיפ מהניסיון הדל שלי, איך אומרים?

ע'דיר כמאל מריח: האל סלאש השטן מסתתר בפרטים הקטנים.

ע'דיר כמאל מריח: כשמדברים על תוכניות-אם כביכול ומיליארדי שקלים מחולקים גם אני ניסיתי, בלא הצלחה, לחלץ את המידע הזה של כמה נוצל בפועל וכל זה, בסוף על ידי שאילתה נכנסנו מהחלון וכן הצלחנו לחלץ ובסוף הנתונים מאוד מדאיגים.

ע'דיר כמאל מריח: צריך לעשות כאן בדק בית גם פנימי של מה לא מנוצל ולמה לא מנוצל ולזהות את החסמים הייחודיים שהם לא מעטים, אני חייבת לומר, ולהבין שלא כל משרד ממשלתי בא ופורש את משנתו, כפי שאתם עושים זאת במשרד לשוויון חברתי, ומנסה ומתאמץ באמת להנגיש ולהסביר ולהעביר את המידע.

מנסור עבאס: אני מסכים איתך, חברת הכנסת ע'דיר מריח.

ע'דיר כמאל מריח: יש חסמים ייחודיים.

מנסור עבאס: רועי, זכותם של התושבים של כל יישוב לקבל את המידע הזה.

מנסור עבאס: זה לא מידע ביטחוני חסוי.

ע'דיר כמאל מריח: נכון.

ע'דיר כמאל מריח: אם זה לא מוצא חן בעיני ראשי רשויות מסיבות פוליטיות כאלה או אחרות, להיפך, זה עידן של שקיפות והנגשת מידע וזכותי כאזרח להבין מה ראש הרשות שלי ניצל ומה לא, ולמה.

מנסור עבאס: בדיוק.

רועי אסף: אז אני אסביר.

רועי אסף: הדוח נשלח לוועדה, יש לך טבלה עם כל יישוב כמה הוא ניצל.

רועי אסף: קיבלת אותה אצלך במייל.

ע'דיר כמאל מריח: וכשזה יפורסם זה יעשה רעידת אדמה.

מנסור עבאס: אוקיי, אנחנו נבדוק את זה ואם יש עוד מידע אנחנו נדאג - - -

רועי אסף: השרה אישרה להעביר את זה לכנסת ולכן זה אצלכם ביד, זה ישנו במייל, נשלח לכם לפני הדיון.

רועי אסף: לכן אין בעיה.

ע'דיר כמאל מריח: אני אשמח גם לקבל את זה.

מנסור עבאס: אני הסתכלתי על זה, אנחנו רוצים פירוט ברמת כל יישוב.

רועי אסף: אני לא מייצג את ועד ראשי הרשויות, הם נבחרי ציבור, אני אינני, ולכן אני אשמח מאוד שזה יהיה בשיתוף פעולה.

מנסור עבאס: אוקיי, אני חושב שלראשי הרשויות יש אחריות, במיוחד שנמצאים איתנו והם מצליחים, אני מכיר אותם אחד אחד, אבל חבל ש – בסופו של דבר הכנסת היא רשות מבקרת ומפקחת על הממשלה, על כל מרכיביה, הרשויות המקומיות הן חלק מהממשלה ולכן הן תחת הפיקוח של הכנסת, אבל האזרח עצמו הוא מפקח גם על הכנסת וגם על הממשלה ולכן מגיע לאזרח לקבל את המידע לפיו הוא אחר כך יחליט אם הוא מרוצה או לא מרוצה.

מנסור עבאס: יכול להיות שהצגת המידע הזה בפני האזרחים תעזור גם לכם, גם לראשי הרשויות, גם לכולם לקדם את התוכניות.

ע'דיר כמאל מריח: כי כשהצלעות לא מדברות אחת עם השנייה, זה מה שיוצר את הערפול והבלבול.

מנסור עבאס: שר בכיר אמר לי: אין לממשלה בעיה לגבש תוכנית היום של 30 מיליארד שקל, למה?

מנסור עבאס: כי הם יודעים שבסופו של דבר רק שלושה מיליארד ינוצלו.

ע'דיר כמאל מריח: כנ"ל בדרוזי.

ע'דיר כמאל מריח: אני יכולה להגיד לך כמישהי שלומדת את זה.

ע'דיר כמאל מריח: יש המון לקחים שצריך להפיק, כל המעורבים.

רועי אסף: אני ממשיך, לא מתווכח.

מנסור עבאס: אני בטוח שבתוכך אתה שמח שאנחנו מעלים את הנקודה הזאת ומדגישים אותה.

מנסור עבאס: אני בטוח.

רועי אסף: אנחנו רוצים להראות לכם את שיעורי התעסוקה, שיעורי ההשתתפות של נשים ערביות.

רועי אסף: אני מבקש לציין שמצד שמאל מופיע הערך הרצוי על פי החלטת ועדת אקשטיין, שהיינו שותפים לה, הקודמת.

רועי אסף: עכשיו בממשלה עבר לפני שבועיים דוח אקשטיין החדש ולכן יהיו יעדים חדשים לנשים ערביות.

רועי אסף: יש לנו שיתוף פעולה מאוד טוב עם משרד העבודה והרווחה, הם פה, הם יכולים אחרי זה לפרט.

רועי אסף: אני ברשות

רועי אסף: כם אגביר את הקצב.

רועי אסף: שימו לב, בתואר הראשון יש יעד ולמעשה הגרף החום מראה לכם שעמדנו ביעד.

רועי אסף: דועא כעביה נמצאת פה בזום, ממל"ג, אם היא תרצה היא יכולה ל - - -

מנסור עבאס: כן, אנחנו ניתן לה.

רועי אסף: זו תוכנית שאנחנו כתבנו ב-2010, אני אישית הייתי מהיוזמים שלה, התקציב אז היה חמישה מיליון שקלים, היום הוא מעל 900 מיליון.

רועי אסף: זאת התוכנית הכי מוצלחת בשילוב של אוכלוסייה מודרת בעולם כולו.

רועי אסף: כמות הנשים עלתה פי שלושה, כמות הסטודנטים עלתה מ-20,000 ומשהו ל-50,000 ולכן זה קטליזטור מרכזי מאוד בחברה הערבית.

רועי אסף: למרות שאני שמח מאוד לקחת קרדיט על דברים, כפקיד ממשלתי, מה שהיה צריך לעשות עם החברה הערבית זה להחזיק את הדלת ולהגיד: בבקשה, תיכנסו, והם נכנסו.

מנסור עבאס: כן, יפה מאוד.

רועי אסף: שיעור הזכאים לתעודת בגרות.

רועי אסף: נדמה לי שראיתי את ג'לאל ממשרד החינוך ועבדאללה חטיב, שותפינו שם, יש עלייה מתמדת.

רועי אסף: עם זאת אנחנו מוצאים שזה אחד הסעיפים החשובים ביותר בהחלטה.

רועי אסף: יש גם חינוך בלתי פורמלי, אולי ניכנס לזה אחר כך.

רועי אסף: יש תוצאות, זה כתוב לכם בדוח, אני לא אכנס לזה, אלא אם כן נציג משרד החינוך ירצה לדבר.

רועי אסף: חינוך בלתי פורמלי.

רועי אסף: אני לא רואה את המתדיינים בדיון, אז אם מישהו ממשרדי הממשלה או מעובדי הרשות האחרים שרוצים לומר מילה, אז בבקשה.

מנסור עבאס: ונתחיל עם נציג המועצה להשכלה גבוהה.

רועי אסף: אני חושב, ד"ר, שזה זמן טוב מאוד לעובדי הרשות האחרים או למשרדי הממשלה לדבר כי פשוט הם יודעים יותר טוב בתחומם.

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: עם מי אנחנו נמצאים?

דועא כעביה: שלום לכולם.

דועא כעביה: אני דועא כעביה, אני נציגת המל"ג ואחראית על תוכנית שילוב החברה הערבית במערכת ההשכלה הגבוהה הישראלית.

דועא כעביה: כמו שאמר רועי, בתוכנית ההנגשה שלנו אנחנו הגענו ליעד לפני סיום תוכנית החומש.

דועא כעביה: גם במספר הסטודנטים בתואר הראשון, גם בשני ובשלישי.

דועא כעביה: בתואר הראשון יש לנו ייצוג של החברה הערבית של 18%, בתואר השני זה 15% ובתואר שלישי זה 7%.

דועא כעביה: היעדים של התוכנית של המל"ג זה לא רק גידול במספרי הסטודנטים אלא גם בגיוון תחומי הלימוד.

דועא כעביה: בזכות תוכנית ההנגשה שלנו יש לנו יותר סטודנטים ערבים בתחומי ההייטק ובתחומים המועדפים כמו פסיכולוגיה ועבודה סוציאלית.

דועא כעביה: עדיין אנחנו עובדים כדי להגדיל את אנשי הסגל הערבים במוסדות להשכלה גבוהה.

דועא כעביה: ואם יש שאלות אני אשמח לענות.

מנסור עבאס: דועא, איפה אנחנו עומדים מבחינת הסגל האקדמי?

מנסור עבאס: יש נתונים?

דועא כעביה: יש לנו נתונים, אני צריכה לבדוק, אבל למיטב זיכרוני במכללות יש לנו 10% מאנשי הסגל שהם ערבים.

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: עוד מעט אני אשאל אותך, דועא, על תוכנית המשך, מכיוון שהשגנו את היעדים, אבל אני רוצה לתת לחברת הכנסת ע'דיר מריח.

ע'דיר כמאל מריח: רק להתנצל שאני צריכה לצאת כי עמיתתנו אימאן ח'טיב היום משיקה את השדולה לצמצום פערים, אפרופו צמצום פערים.

מנסור עבאס: אז דברי שם גם בשמי.

ע'דיר כמאל מריח: אז חשוב לי ללכת לתמוך, גם בשמך, ולהיות גם שם, ואני סומכת עליך שתנתב את זה טוב.

ע'דיר כמאל מריח: תודה וסליחה.

מנסור עבאס: תודה.

מנסור עבאס: ברגעים אלה, בשתיים, מתחילה השקת השדולה החדשה לצמצום פערים ברשויות המקומיות.

מנסור עבאס: אנחנו מברכים את חברת הכנסת אימאן ח'טיב על היוזמה הזו להקים את השדולה ומקווים שתצליח וביחד איתה כולנו.

מנסור עבאס: דועא, יש תוכנית המשך כבר?

מנסור עבאס: אם הגענו והשגנו את היעד, האם יש יעד חדש שאנחנו לקראתו?

דועא כעביה: עדיין לא נקבעו יעדים חדשים.

דועא כעביה: זה תלוי בתקציבים וזה תלוי גם בהחלטת ות"ת, עדיין לא נקבעו יעדים חדשים.

מנסור עבאס: אוקיי, אז אנחנו צריכים לבדוק ישירות עם המל"ג האם יש תוכנית חדשה ויעד חדש.

מנסור עבאס: אנחנו נעבור ברשותכם למשרד החינוך.

כאמל ריאן: ד"ר מנסור, רציתי לוודא, היא אמרה ש-10% שמשולבים בסגל האקדמאי, היא בטוחה בזה?

מנסור עבאס: אנחנו נבדוק את זה, שייח' כאמל, ביחד עם תוכנית המשך.

מנסור עבאס: נעקוב אחרי זה.

מנסור עבאס: היא אמרה שאין לה נתון שהיא יכולה להיות בטוחה שהוא נכון.

כאמל ריאן: היא אמרה 10%, אני לא מאמין שיש 3% אפילו.

מנסור עבאס: אני כמובן רוצה שגם מודר יונס וגם ד"ר סמיר יתערבו בדיון, אבל ברשותכם, נשלים את התמונה ביחד עם משרדי הממשלה.

מנסור עבאס: ד"ר עבדאללה חטיב נמצא איתנו?

מנסור עבאס: מר ג'לאל ספדי נמצא איתנו?

ג'לאל ספדי: כן, שלום לכם.

מנסור עבאס: תציג את עצמך, אדוני.

ג'לאל ספדי: שלום לכולם.

ג'לאל ספדי: שמי ג'לאל ספדי, אני מנהל אגף החברה הערבית במינהל חברה ונוער במשרד החינוך.

ג'לאל ספדי: אני בעצם מנהל את תוכנית 'אתגרים' כבר ארבע שנים ואני רוצה להעיד פה שאין ספק שמאז החלטת הממשלה 922 יש שינוי משמעותי בתשתיות של החינוך הבלתי פורמלי ברשויות הערביות.

ג'לאל ספדי: אנחנו רואים יותר תקציבים מונחים לשטח, לרשויות, יותר תשתיות בלתי פורמליות.

ג'לאל ספדי: אנחנו הדגשנו ארבעה נושאים, לחזק אותם, ואנחנו מתקדמים במספרים.

ג'לאל ספדי: אני אתן קצת דוגמאות למספרים.

ג'לאל ספדי: שמנו ארבעה דגלים, דגל ראשון זה תרבות פנאי משמעותית, דגל שני זה שיפור מיומנויות תעסוקה, דגל שלישי זה שייכות והתנדבות, ודגל רביעי זה העצמת מנהיגות.

ג'לאל ספדי: אלה ארבעת הדגלים שרצינו לכוון.

קריאה: בארבעתם יש בעיה.

ג'לאל ספדי: יש שיפור מאוד מאוד משמעותי בנושא המספרים, אבל אתם שמעתם שעכשיו הייתה החלטת ממשלה שמינהל, חברה ונוער, בעצם החינוך הבלתי פורמלי, מתחלק לשניים, חלק עבר למשרד של השר אלקין וחלק נשאר במשרד החינוך.

ג'לאל ספדי: ההבדל הוא ככה, רוב הפעילות, רוב התקציבים שהם בממשק בית ספרי נשאר במשרד החינוך, זאת אומרת הקול הקורא של ה-70 מיליון וכל הפעילות בתוך בתי הספר, כמו חיזוק צופי בתי ספר, חיזוק של"ח וידיעת הארץ, חיזוק החינוך המוזיקלי בתוך בית הספר, כל נושא החוגים והתוכניות, רוב התקציבים נשארו במשרד החינוך והתקציבים האחרים שהם חינוך בלתי פורמלי של תנועות נוער ומתנ"סים וכל מיני דברים, עברו לאלקין.

ג'לאל ספדי: בעצם ה-130 מיליון התחלקו לשניים, פלוס מינוס 30 מיליון עברו לאלקין, גם הניהול וגם התקציב, ו-100 מיליון כמעט נשארו במשרד החינוך.

ג'לאל ספדי: אני יכול להעיד שבמשך השנים, כמו שאתם רואים בשקפים, יש עלייה במספרים.

ג'לאל ספדי: המספר הזה כמובן עד סוף תשע"ט.

ג'לאל ספדי: בתש"פ, גם אם עלינו בעוד כ-25,000-20,000 משתתפים בגילאים של כיתות ג' עד י"ב, זה גם חוגים וגם תוכניות ובגלל הקורונה כמובן הכול נעצר ב-15 במרץ ויש לנו נתונים מדויקים עד 15 במרץ.

ג'לאל ספדי: אין ספק ותרשו לי להגיד שרואים מיני מהפכה בחינוך הבלתי פורמלי ברשויות הערביות.

ג'לאל ספדי: מזה שלוש-ארבע שנים אתה מסתובב ברשויות ערביות, אתה רואה שיש פעילות, אתה רואה שיש תוכנית אב לקידום החינוך הבלתי פורמלי.

ג'לאל ספדי: ב-67 רשויות אנחנו מינינו מנהלי יחידות נוער.

ג'לאל ספדי: אנחנו נותנים שירות, אגב, ל-76 רשויות, שזה 50 בחברה הערבית, 17 בדואים, תשע בדרום ושמונה בצפון, ועוד תשע רשויות שהן מועצות אזוריות שמשולבים בהם יישובים ערביים, כמו מועצה אזורית משגב, כמו מעלות תרשיחא, כמו גלבוע, יש שם יישובים ערביים שגם נתנו להם מענה.

ג'לאל ספדי: אנחנו כשבאנו להוציא את התוכנית לפועל לא היו תשתיות פיזיות לביצוע פעילות, אז לקחנו את בית הספר כעוגן בקהילה.

ג'לאל ספדי: בית ספר כעוגן בקהילה הוא לא רק תשתית פיזית, הוא גם תשתית תוכנית, הוא תפיסת עולם.

ג'לאל ספדי: הגענו למעל 200 בתי ספר שהם בית ספר עוגן בקהילה.

ג'לאל ספדי: עכשיו, עם החלטת הממשלה הזאת שפיצלה את שני המשרדים, הראייה שלנו במשרד ובמינהל, חברה ונוער שאנחנו רוצים לחזק, שכל בית ספר בחברה הערבית והבדואית יהיו עוגן בקהילה, שייתנו מענה גם לילדים וגם להורים.

ג'לאל ספדי: בחברה הערבית, וכולם מסכימים איתי, יש יותר אמון בבתי ספר, יותר מאשר גופים אחרים.

ג'לאל ספדי: לכן התפיסה שלנו מתבססת על 100% ילדים שהם בבתי הספר.

ג'לאל ספדי: אני יכול להגיד עוד כמה מספרים שעשינו.

ג'לאל ספדי: כמו שאמרנו, מינינו 67 מנהלי יחידות עוגן, מעל 200 בתי ספר עוגן, העסקנו, וזה חשוב לציין, ד"ר מנסור, שתוכנית 'אתגרים' לא רק נותנת תרבות פנאי לילדים וחוגים ותוכניות, היא גם העסיקה אקדמאים מובטלים, מעל ל-300 אקדמאים שנכנסו בתפקידים שונים, גם רכז עוגן בקהילה, גם רכז חוגים.

ג'לאל ספדי: כמובן עם כל הבלגן של הקורונה חלק יצאו לחל"ת, חלק פוטרו, אני מקווה שעכשיו נחזיר את כולם, אנחנו החזרנו הרבה מהם, נחזיר את התקציבים.

מנסור עבאס: האם יש לכם תוכניות לעתיד בקשר לתקופת שגרת הקורונה עם החינוך הבלתי פורמלי?

מנסור עבאס: יש לו אופי אחר בתקופת הקורונה, מה ההתארגנות שלכם פה?

ג'לאל ספדי: כן, ד"ר, אנחנו ערוכים להוצאת קול קורא חדש עכשיו תוך חודש, עד אמצע ספטמבר נוציא קול קורא חדש, עם הנחיות למגבלות קורונה.

ג'לאל ספדי: מגבלות קורונה, על פי הנחיות משרד הבריאות, בתוך חדר זה עד עשרה ילדים, אפשר לעשות חוגים.

ג'לאל ספדי: מחוץ לחדר, בחדר פתוח, אנחנו יכולים להגיע עד 20.

ג'לאל ספדי: אנחנו כל הזמן עם האוזן למשרד הבריאות עם ההנחיות ומנחים את השטח לפעול.

ג'לאל ספדי: ההקפדה היא הקפדה מאוד יתרה עד שכל רשות תקבל את התקציב, תנצל את התקציב ותפעיל את הילדים במסגרת מגבלות הקורונה.

ג'לאל ספדי: אם מחר נצא בקול קורא ונאשר תקציבים לרשויות ויש הגבלות קורונה, אנחנו מוכנים עם תו סגול כשאנחנו ניזונים ממשרד הבריאות ועובדים תמיד, כל הזמן, בתיאום.

ג'לאל ספדי: השטח כבר הוכשר, הכשרנו והנחינו אותו כבר ביוני איך לצאת ואיך לעשות פעילות.

ג'לאל ספדי: לצערי כמובן בתקופה הזו של הגל השני זה פגע בכל התכנון ובכל התוכניות, אבל אני מקווה שעם תחילת שנת הלימודים אנחנו נצא לדרך עם כל המגבלות של הקורונה.

מנסור עבאס: עוד שאלה.

מנסור עבאס: מבחינת הפיקוח על היישום, במיוחד השאלה האם באמת התלמידים – אנחנו מדברים פה על עשרות אלפי תלמידים, חצינו את היעד של 50,000, המשרד עבר את היעד שהוצב לשנת 2021, 50,000 תלמידים, האם יש לנו כלי בקרה, למשל דיגיטלי, אפליקציה מסוימת, שאנחנו יכולים לוודא שאותם תלמידים שאמורים להשתתף בתוכניות ובחוגים הם אכן משתתפים, יש דיווח שוטף ואמין?

מנסור עבאס: כי כסף נשפך לתוכנית הזאת, 130 מיליון שקל, אני רואה שהניצול 85% והלוואי שהיה 100%, אבל 85% זה טוב, אנחנו צריכים להשתדל לנצל מה שנשאר, ככה היעד, אבל האם יש פיקוח שאנחנו יכולים לוודא שהתלמידים שלמענם הכסף הזה משולם אכן מקבלים את מה שמגיע להם?

ג'לאל ספדי: ד"ר, שאלה מאוד מאוד חשובה, תודה לך על השאלה.

ג'לאל ספדי: אנחנו בשנה שעברה, כדי לאשר תקציב לשנה הזאת של 19', משרד האוצר חייב אותנו לקיים אפליקציה ומערכת תקשובית כדי לעקוב אחרי ביצוע הפעילות פר תעודת זהות.

ג'לאל ספדי: אכן הקמנו מערכת תקשובית.

ג'לאל ספדי: מה ההבדל בין הנתונים של השנה לבין של שנים שעברו?

ג'לאל ספדי: בשנים שעברו היינו מקבלים דיווחים מהשטח.

ג'לאל ספדי: אז אתה יודע, ד"ר, לפעמים מוסיפים, לפעמים מורידים, פה אין.

ג'לאל ספדי: בסוף תשע"ט, בתחילת תש"פ, התחלנו להתניע את המערכת התקשובית ויש לנו גם אפליקציה, היום אני יודע שביישוב סכנין מוחמד סעיד, ת"ז, מופיע ביום רביעי בשעה ארבע בחוג לקרטה.

ג'לאל ספדי: אני יכול לעקוב אחרי זה.

ג'לאל ספדי: איך אנחנו מפקחים על זה?

ג'לאל ספדי: מפקחים על זה בשתי דרכים.

ג'לאל ספדי: אחת, קודם כל יש לנו מפקחים רשותיים שהם ערבים, שהם בשטח, שהם אחראים על התוכנית בשטח.

ג'לאל ספדי: הם מפקחים, הם מבקרים בשטח.

ג'לאל ספדי: דבר שני, אחרי שכל רשות מקלידה את הנתונים, באום אל פחם הקלידו 8,000 ילדים בכל מיני גילאים, אז יש לנו מערך בקרה שהוא מוציא פלט מתוך המחשב, בודק שבאום אל פחם ביום רביעי בשעה ארבע יש פעילות חוג וצריך להיות 15 ילדים, מוחמד, אחמד, יוסף וכל מיני, ואז הוא בודק בשטח שאכן מתקיימת פעילות.

ג'לאל ספדי: יש לנו גם מנגנון בקרה, אנחנו גם בודקים.

ג'לאל ספדי: ד"ר, זה תהליך.

ג'לאל ספדי: אתה יודע, לחברה הערבית לא היה כלום ומזה ארבע שנים מתחילים לבנות תשתיות.

ג'לאל ספדי: כמובן כל דבר חדש, בונים אותו לאט לאט.

ג'לאל ספדי: אנחנו גם קצת סבלניים עם הרשויות, חלק גדול מהרשויות, שהם לא מבצעים נכון, גם התנהלות לא נכונה, אז אנחנו לפעמים מדריכים אותם, מעצימים אותם.

ג'לאל ספדי: המטרה שלנו, ד"ר, שתוך כמה שנים תהיה לכל ילד מסגרת כדי להוציא את הילדים ובני הנוער מהרחובות.

ג'לאל ספדי: כשאנחנו מוציאים אותם מהרחובות כך אנחנו מפחיתים אלימות.

מנסור עבאס: בסדר.

מנסור עבאס: מר ג'לאל, אני מודה לך.

מנסור עבאס: אני אעבור ישירות לפי השקפים, רק שאלה אחת לכל משרד.

מנסור עבאס: משרד הכלכלה נמצאים איתנו?

מנסור עבאס: עבודה ורווחה?

מנסור עבאס: משרד התחבורה?

מנסור עבאס: כי לכל שקף יש גם שאלה עקרונית.

חגי פורגס: אני שומע אתכם כל הזמן.

מנסור עבאס: אתה יכול להתייחס למה שנוגע למשרד שלך?

חגי פורגס: כן, ודאי.

חגי פורגס: כמו שרועי אמר בתחילת הדיון, היטיב לתאר את זה, התקציב שלנו, של בניית מעונות יום, הוא שריוּן, הוא לא תקציב שהוא מוזרם, אלא תקציב שהוא משוריין והרשויות המקומיות צריכות לבוא ולבקש אותו.

מנסור עבאס: ואם הם לא מבקשים אותו אז לא מקבלים?

חגי פורגס: לא, אני אעשה את זה בקצרה.

חגי פורגס: אנחנו תלויים בעצם ביוזמה של הרשות.

חגי פורגס: אנחנו מעמידים לרשויות המקומיות תקציבים, 25% מתקציבי הבינוי, והרשויות המקומיות צריכות ליזום תהליך, להגיע עם היתר בנייה וברגע שיש היתר בנייה אם יש מספיק תקציב הן מקבלות.

חגי פורגס: עוד לא קרה מקרה של רשות מקומית שביקשה תקציב לבנייה, מהמגזר הערבי כמובן, ולא קיבלה בגלל היעדר תקציב.

חגי פורגס: לצערי המצב הוא הפוך, כמעט כל השנים, עד עכשיו משנת 2014, התקציב ששוריין למגזר הערבי לא נוצל במלואו ונאלצנו לקראת סוף השנה להסיט אותו למגזרים אחרים.

חגי פורגס: עכשיו, ברור לנו שיש קשיים בהוצאת היתרי בנייה ובהקצאות קרקע וכו', לצערי אין לנו כלים כל כך לטפל בסוגיה הזו, אלה סוגיות יותר תכנוניות, אנחנו רק מגיבים לבקשות של רשויות.

חגי פורגס: אבל זה המצב.

חגי פורגס: בשנת 2020 עדיין אין תקציב מדינה, הפעילות הזאת לא מתוקצבת בבסיס ולכן אין תקציב לבניית מעונות יום.

חגי פורגס: אם יהיה תקציב וכאשר יהיה אז נראה כמה יש ובהתאם לזה נקצה.

חגי פורגס: בשנת 2021 אין על מה לדבר, כרגע זה אפס, כי כמו שאמרתי זה לא בבסיס התקציב, זה כל שנה מחדש.

חגי פורגס: עד כאן.

מנסור עבאס: יש לך בערך נתון כמה נוצל במשך השנים שלפני הקורונה?

חגי פורגס: סליחה, לא שמעתי את השאלה.

מנסור עבאס: יש לכם מסמך שמפרט כמה תקציב כן נוצל?

מנסור עבאס: אילו רשויות מימשו?

רועי אסף: כן, בוודאי, בדוח שנשלח אליך אגף מעונות יום נתן דוח מפורט, רשום כמה כסף ובאיזה רמת ניצול.

מנסור עבאס: אוקיי, אז נעקוב אחרי זה.

חגי פורגס: גם ביקשנו - - - (נתק בזום).

רועי אסף: אני רק אסיים את מה שחגי התחיל להגיד.

רועי אסף: קיבלת את זה בדוח, יש את הרשימה, ובוועדת ההיגוי הבאה יהיה עוד פעם את הדוח המעודכן.

מנסור עבאס: בסדר.

חגי פורגס: כן, העברתי את הנתונים שביקשתם.

מנסור עבאס: בסדר.

מנסור עבאס: אנחנו ניקח את הדוח ונעבור סעיף סעיף ואז נבדוק איפה אנחנו עומדים ממש מול כל סעיף.

מנסור עבאס: שוב, משרד התחבורה, באסל חמוד נמצא איתנו?

באסל חמוד: כן.

רועי אסף: אגב, אם המשרדים לא נמצאים, יש לנו גם מומחי תוכן ברשות לפיתוח כלכלי בכל אחד מהתחומים, הם גם נמצאים איתנו בזום.

מנסור עבאס: לזכותך, רועי, ולזכותכם, אתם באתם עם צוללת של - - -

רועי אסף: באנו מוכנים לדיון.

מנסור עבאס: מוכנים, כן, אבל אנחנו רוצים לקדם את זה במהירות, כל אחד והתחום שלו ולעבור על זה בקצרה.

מנסור עבאס: באסל.

באסל חמוד: טוב.

באסל חמוד: באסל חמוד, אני ממונה על מחוז חיפה מהרשות הארצית לתחבורה ציבורית ממשרד התחבורה.

באסל חמוד: אני אתן סקירה די קצרה לגבי כל ההשקעות שהיו משנת 2016.

באסל חמוד: מתוקף החלטה 922 אז החל משנת 2016 המשרד יישם תוכנית חומש שכל תכליתה זה לסגור את כל פערי השירות בין האוכלוסייה הערבית לכלל האוכלוסייה.

באסל חמוד: מה שהוקצה מדי שנה, מ-2016 עד 2020, חמש שנים, כל שנה הוקצו 100 מיליון שקל לטובת הדבר הזה.

באסל חמוד: אז אם אתה שואל, ד"ר, מבחינת ההקצאה מול הניצול.

באסל חמוד: בשנת 2016 הוקצו 100 מיליון שקל ונוצלו במלואם.

באסל חמוד: בשנת 2017 נוצלו 103 מיליון שקל במלואם.

באסל חמוד: ב-2018 ניצלנו גם 100 מיליון שקל.

באסל חמוד: ב-2019, שנה שעברה, מתוך 100 מיליון שקל תוקצבו רק 26 מיליון שקל וכמובן השלמת תקציב על סך 74 מיליון טרם אושרה.

באסל חמוד: בשנת 2020, כמו שכולם יודעים, ההקצאה הייתה צריכה להיות 100 מיליון שקל, אבל בגלל המציאות התקציבית העסק הזה טרם אושר.

באסל חמוד: זה מבחינת החלוקה התקציבית שהייתה וההקצאה אל מול המיצוי.

באסל חמוד: בכללי, בשביל לרשת את כולם, מבחינת איזה הישגים הצלחנו ליישם בחברה הערבית, אז אפשר להצביע על גידול מאוד משמעותי במספר הקווים, קווי אוטובוסים, תחבורה ציבורית, שמשרתים את האוכלוסייה.

באסל חמוד: נכון להיום יש משהו כמו 353 קווים לעומת 258 שהיו בתחילת 2016.

באסל חמוד: אז עלינו בסך הכול בכל האוכלוסייה הערבית במשהו כמו עוד 100 קווי תחבורה ציבורית חדשים.

באסל חמוד: הרבה קווים כמובן תגברנו את התדירות שלהם, הרבה קווים כמובן הארכנו את המסלול שלהם.

באסל חמוד: בשביל לעגן את הדברים מבחינת מספרים ברשויות, אז היום משורתים בשירותי תחבורה ציבורית כ-125 יישובים מתוך 133 יישובים, כשאני רוצה להזכיר שבשנת 2016 מספר היישובים שהיו משורתים בשירותי תחבורה ציבורית, שיחסית היה דליל בשל חסמי תשתית, היה 116.

באסל חמוד: אז היום אנחנו עומדים על 125.

באסל חמוד: יש עוד שמונה רשויות, נגיד אבו תלול, אם השמות מעניינים נוכל להעביר דוח מפורט - - -

מנסור עבאס: כן, כמובן.

באסל חמוד: בשל חסמי תשתית.

באסל חמוד: אז יש נגיד אבו תלול - - - סייד, ועוד ארבעה יישובים, שלא הצלחנו עד עכשיו להכניס להם שירות בשל חסמי תשתית, תשתית כבישים רעועה, שאין תחנות.

באסל חמוד: כמובן אנחנו עובדים על זה וזה בתוכניות שלנו.

באסל חמוד: עוד נקודה סופר חשובה.

באסל חמוד: אנחנו הכשרנו 20 אחראי תחבורה ציבורית, היום הם עובדים ומועסקים בתוך הרשויות הערביות וזה תפקידם, תפקידם זה לדאוג שלכל יישוב כזה יהיו תשתיות, קודם כל תשתיות ובהמשך כמובן קווי תחבורה ציבורית שישרתו את האנשים.

באסל חמוד: האנשים האלה, 20 האנשים האלה, הכשרנו אותם על ידי משרד התחבורה וכמובן הם היום כבר פועלים בתוך הרשויות.

באסל חמוד: הם הצטרפו לעוד עשרות שכבר הכשרנו אותם בשנים קודמות.

מנסור עבאס: אוקיי.

באסל חמוד: כן, אני יכול להמשיך ולמנות את הדברים, אבל אם יש שאלות אני אשמח לענות.

מנסור עבאס: אחר כך ניקח התייחסות מראשי הרשויות והם יעלו שאלות.

באסל חמוד: אם יש שאלות, בשמחה, אין בעיה.

מנסור עבאס: משרד הבינוי והשיכון.

מנסור עבאס: תציג את עצמך, בבקשה, ותתייחס לנתונים.

אמין אבו חייה: כן, אמין אבו חייה, מנהל אגף מיעוטים במשרד הבינוי והשיכון.

אמין אבו חייה: אנחנו למעשה רואים בכל הנושא של מיגור הפשיעה כשותפים מלאים בכך שאנחנו מאמינים שגם משרד הבינוי והשיכון צריך לקחת חלק, לא רק ב-922, אלא גם בהחלטה של הדרוזים 959, גם 1480 וגם 2379 לבדואים בצפון ולבדואים בדרום.

מנסור עבאס: תגביר קצת את הקול שלך, אם אפשר.

אמין אבו חייה: למעשה בכל ההחלטות אנחנו רואים שני דברים מבחינתנו מאוד מרכזיים שקרו בשנים האחרונות.

אמין אבו חייה: כל - - - התכנון בחברה הערבית, בדגש על תכנון בקרקע מדינה וגם בקרקע פרטית מספק למעשה פתרון דיור משמעותי מאוד לזוגות צעירים וככל שאנחנו מבינים שמצוקת הדיור היא למעשה יכולה להביא - - - כך למעשה אנחנו - - - למצב שמשפחות נורמטיביות ולגדל משפחה נורמלית וכמובן לעבוד לפרנסתה ולהתפרנס בכבוד.

מנסור עבאס: אמין, בוא נתייחס למספר המחריד שיש לנו פה.

אמין אבו חייה: עוד שנייה, ממש עוד דבר אחד וזהו.

אמין אבו חייה: הדבר השני מוסדות ציבור, שאנחנו למעשה בתחום הזה השקענו הרבה מאוד תקציבים שזה דומה למה שאמר ג'לאל בנושא של 'אתגרים' או מה שקשור לחינוך בלתי פורמלי.

אמין אבו חייה: אנחנו מספקים את הפלטפורמה הפיזית.

אמין אבו חייה: אנחנו בונים לא מעט מוסדות בחברה הערבית של מתנ"סים, מבנים רב תכליתיים, מגרשי ספורט משולבים ודברים נוספים לרווחת התושבים ובעיקר לנוער לצד פעילות חברתית מאוד משמעותית שאנחנו מייצרים.

אמין אבו חייה: רק להגיד מספרים בגדול.

אמין אבו חייה: אנחנו השקענו עד עכשיו בהחלטה 922 כ-700 מיליון שקל בחברה הערבית מתוך 1.200 מיליארד שלמעשה יש למשרד, 1.214 מיליארד.

אמין אבו חייה: 800 כבר הועברו לרשויות, מתוכם בערך 530 מיליון שקל למוסדות ציבור וכל היתרה זה לתכנון השטח ותשתיות.

אמין אבו חייה: אנחנו רואים בהחלטה משהו שמשנה את פני החברה כי אנחנו פותחים היום הרבה מאוד מוסדות ציבור לרווחת התושבים ובעיקר לנוער ואנחנו מייצרים - - -

מנסור עבאס: אמין, תקשיב לי.

מנסור עבאס: אמין, תקשיב לי, בבקשה.

מנסור עבאס: חשוב להגיד דברים בשבח התוכנית, אין ספק שהיא תוכנית טובה, היסטורית, חשובה, אין ספק, ולהגיד מספרים, בשקף של משרד השיכון שנמצא פה על בניית מוסדות ציבור אמנם יש נתונים, המשרד השקיע עד כה ב-123 מוסדות ציבור, אבל אנחנו מדברים על ניצול תקציבי של 11%.

אמין אבו חייה: לא, קודם כל המספר של הניצול בפועל הוא הרבה יותר גבוה מזה, הניצול הוא למעלה מ-30%.

מנסור עבאס: אוקיי, אבל 423 מיליון, ניצול בפועל 49.

מנסור עבאס: כמובן שיש רשימה ארוכה של חסמים, מה עושים עם זה?

מנסור עבאס: 11% ניצול בפועל.

אמין אבו חייה: אני אגיד.

אמין אבו חייה: קודם כל אחת הבעיות של בניית מוסדות ציבור זה איגום תקציבים.

אמין אבו חייה: בסופו של דבר ברוב הרשויות לא רוצים לבנות רק את המבנה של משרד הבינוי והשיכון, הם רוצים לאגם תקציבים גם עם משרדי ממשלה אחרים וגם עם גופים נוספים ואז נוצר מצב שבסוף האיגום לוקח את הזמן שלו וכמובן התכנון של המוסד לוקח הרבה מאוד זמן.

אמין אבו חייה: הדבר השני שקרה, אנחנו מכירים את זה בחברה הערבית באופן גורף, שהרבה מאוד שטחים חומים לא קיימים אצל הרשויות.

אמין אבו חייה: הם צריכים לקבל אותם כהקצאה מרמ"י, מרשות מקרקעי ישראל, ואז נוצר מצב שהתהליך הזה לוקח הרבה מאוד זמן, חוץ מפלישות לשטחים של מוסדות ציבור שעל הרשות לפנות אותם כדי לבנות.

אמין אבו חייה: הדבר הנוסף, לא פעם אחת במעלה הדרך משנים תוכניות כי רוצים פתאום להעצים ול - - - ומזה שיש תקציבים נוספים.

אמין אבו חייה: כדי לפתור את הבעיה אנחנו ביטלנו את החברות המנהלות, העברנו את התקציבים ישירות בהתקשרות ישירה לרשויות המקומיות שהם ינהלו את העניין.

אמין אבו חייה: והדבר הנוסף, אנחנו מוציאים קול קורא של 70 מיליון שקל שייצא בתחרות, למעשה כל הקודם זוכה.

אמין אבו חייה: זה שבהתחלה חשבנו להיות צדיקים ולחלק באופן שוויוני לכולם, מתברר שלא כולם מוכנים לקבל כמו שחשבנו ולכן אנחנו הולכים עם הרשויות המתקדמות ומי שבאמת יכול לספק גם תכנון וגם שטח חום מתאים הוא יכול לבנות את המבנה עצמו.

מנסור עבאס: אוקיי, תודה לך, אמין.

מנסור עבאס: הבנו.

מנסור עבאס: הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים נמצאים איתנו?

מנסור עבאס: אף אחד לא נמצא?

מנסור עבאס: מר מודר יונס נמצא איתנו?

מנסור עבאס: ד"ר סמיר מחמיד.

סמיר מחמיד: סלאם עליכום.

מנסור עבאס: התייחסות כללית ממך, ד"ר סמיר.

סמיר מחמיד: אני יכול להתייחס ככה.

סמיר מחמיד: אני רוצה להגיד שאפו גדול, אני כבר שנה ושמונה חודשים ראש עיר, לגבי המשרד לשוויון חברתי.

סמיר מחמיד: המנכ"ל הקודם של המשרד לשוויון חברתי, גם רועי, סלימה והחבר'ה שאני מכיר עושים עבודה מעולה, גם הבקרה אצלם מצוינת.

סמיר מחמיד: כלומר יש לי הערכה וכבוד למה שהם עושים.

סמיר מחמיד: לגבי הנושא של משרד החינוך, אני שמעתי את מר ספדי ידידי ואני מתפלא.

סמיר מחמיד: הם מתייחסים אלינו כאחרון הגנבים.

סמיר מחמיד: ככה מתייחסים אלינו במשרד החינוך לגבי תוכנית 'אתגרים'.

סמיר מחמיד: עם כל הכבוד, לא יכול להיות שהוא מושיב מפקח רשותי ומצד שני הם עושים לי בקרה רוחבית, לא מדגמית, ובסיכומו של יום הם גם מקצצים בכספים שהם מגיעים לי, שהם זכותי, ואחרי זה אני צריך לרוץ אחריהם.

סמיר מחמיד: עם כל הכבוד, זה לא צריך להיות ככה ואנחנו הודענו, כראשי רשויות ערביות, שאנחנו לא נשתף פעולה עם הבקרה שנעשית באופן רוחבי.

סמיר מחמיד: לא נשתף פעולה, נקודה.

סמיר מחמיד: לכן אם מדברים אז צריך לדבר על כל האמת ולא רק חלקה.

סמיר מחמיד: אלה הדברים.

סמיר מחמיד: אנחנו גם רוצים בקרה, רוצים ביקורת, רוצים שהילדים יגיעו וגם רוצים שהדברים ייאמרו כמו שאני אמרתי אותם.

סמיר מחמיד: בנושא של משרד הכלכלה, צר לי שהם לא כאן.

סמיר מחמיד: משרד הכלכלה, לצערי הרב, לא עושה שום דבר.

סמיר מחמיד: אני אישית מאז שנכנסתי לתפקיד נפגשתי עם השר הקודם, נפגשתי עם המנכ"ל הקודם שלוש פעמים, דיברתי עם השר החדש, לצערי הרב אזור התעשייה של העיר אום אל פחם לא זז אפילו מילימטר אחד.

סמיר מחמיד: המנכ"ל הקודם של המשרד לשוויון חברתי, שהיה אחראי על אזורי תעשייה, הוא אמר לי מפורשות: כל פעם שמזכירים את אזור התעשייה באום אל פחם אני מתבייש.

סמיר מחמיד: זה מה שאמר אבי כהן, המנכ"ל לשעבר של המשרד לשוויון חברתי.

סמיר מחמיד: לכן צר לי שהם לא נמצאים כאן.

מנסור עבאס: אז, ברשותך, ד"ר סמיר, אנחנו נפנה פנייה מיוחדת למשרד הכלכלה, לשר עמיר פרץ, כדי לנסות ולקדם את אזור התעשייה.

סמיר מחמיד: ד"ר יוסף ג'בארין ניסה, אנחנו עשינו שיחת דברת, אני מקווה שמהדברת הזאת ייצא משהו, כי בינתיים באזור התעשייה אני רק עושה דברת ותו לא, לצערי הרב, ד"ר מנסור.

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: אתה רוצה להתייחס באופן כללי לדוח?

סמיר מחמיד: לא, אני מתייחס, כי אני שמעתי את כולם וחשוב להגיד.

סמיר מחמיד: לגבי משרד השיכון, אין צל של ספק שאמין ויוסי חדד עושים עבודה מעולה, אבל אני אתייחס ליישוב שלי ולעוד יישובים.

סמיר מחמיד: עד היום אני לא מבין למה העיר אום אל פחם לא עברה משלב א' לשלב ב'.

סמיר מחמיד: אני באותו סטטוס של יישובים אחרים.

סמיר מחמיד: עכשיו אני יודע שיש המלצה חדשה, בינתיים אני לא רואה שהדברים הולכים בכיוון שצריך ללכת.

סמיר מחמיד: הנושא הזה, ד"ר מנסור, קשור לתכנון ומי כמוך יודע כמה אנחנו זקוקים לכל אגורה לתכנון.

סמיר מחמיד: היום בבוקר הייתה לי ישיבה לפיתוח כלכלי עם אותה ממצת משאבים שדיברנו עליה לפני כן, ואנחנו רוצים לפתח עסקים, אני רוצה לפתח אזורים.

סמיר מחמיד: אם אני רוצה לפתח אני צריך כסף לתכנון.

סמיר מחמיד: לכן הדברים האלה מאוד מאוד חסרים.

אמין אבו חייה: ד"ר סמיר, תרשה לי להגיב.

סמיר מחמיד: אלה ההערות שלי באופן כללי.

ג'לאל ספדי: אשמח להשיב בשם משרד החינוך.

מנסור עבאס: אני אתן לך, ידידי מר ג'לאל.

מנסור עבאס: אנחנו כמובן בקשר לנקודות שהעלה ד"ר סמיר נדאג שגם במסגרת הוועדה הזאת נקיים דיון עם משרד הבינוי והשיכון וגם הכלכלה.

מנסור עבאס: אין ספק, כל מה שאנחנו דנים פה היום קשור בצורה אורגנית לנושא של פשיעה ואלימות ולכן גם בתוכנית הכללית למיגור הפשיעה בחברה הערבית יש התייחסות למגוון רחב של נושאים, לא רק משטרה ושיטור.

סמיר מחמיד: רק, ד"ר מנסור, נקודה אחת לגבי התחבורה.

סמיר מחמיד: יש רצון טוב, לגבי תחבורה ציבורית.

סמיר מחמיד: הייתה לי גם פגישה עם המשנה למנכ"ל ומר חמוד היה שם.

סמיר מחמיד: הם אומרים את זה מפורשות, כספים ישנם, אבל צריך אישור תקציב.

סמיר מחמיד: אז אני חושב, אם בעיר כמו אום אל פחם רק 20% מהיישוב מכוסה בתחבורה ציבורית זה אומר דרשני.

סמיר מחמיד: הם צריכים לעשות את המאמץ ולא אני צריך לעשות את המאמץ לבד.

מנסור עבאס: תודה, ד"ר סמיר.

מנסור עבאס: מר ג'לאל, תוכל להגיב, כי יש לך זכות להגיב לאחר שראש העיר אום אל פחם העלה טענות.

ג'לאל ספדי: תודה רבה, ד"ר מנסור.

ג'לאל ספדי: אני מאוד מכבד את ד"ר סמיר ידידנו.

ג'לאל ספדי: אני יכול להעיד שאום אל פחם היא רשות מאוד מובילה בהתנהלות תוכנית 'אתגרים' ויש שם אנשים מאוד מאוד רציניים, לכן אנחנו יכולים להגיד שבאמת הפעילות שם היא פעילות ענפה ופעילות שמביאה את אום אל פחם למקום אחר.

ג'לאל ספדי: יחד עם זאת אני רוצה להגיד, אני לא רוצה להיכנס לכן, לא, מי, יש תהליך ביקורת על ביצוע בפעילות, איך ביצעו את התקציבים בפועל, גוף חיצוני עם משרד רואי חשבון עם אגף הביקורת שלנו שביקרו ומבקרים איך ביצעו.

ג'לאל ספדי: לצערי, ד"ר סמיר, אני יכול להעיד שהרשות שלך מתנהלת מצוין, אבל יש רשויות אחרות שההתנהלות שלהן לא כמו רשויות כמוך או כמו עוד רשויות אחרות.

ג'לאל ספדי: יש רשויות שאנחנו נתנו כסף ל-X והם משתמשים ל-Y או עושים ככה.

ג'לאל ספדי: זה כסף ציבורי, אנחנו אחראים גם לבדוק שאכן הכסף הזה מגיע לילדים ואני בטוח שאתה מסכים איתי.

ג'לאל ספדי: הנושא הזה מאוד חשוב, איך לבקר ואיך לעשות.

ג'לאל ספדי: השאלה איך ומה, כמובן אתם הוצאתם מכתב, זה יידון ברמת מנכ"ל, אבל בגדול הביקורת והבקרה, ד"ר סמיר, ואני יודע שאתה מסכים איתי, מאוד חשובה ומאוד נחוצה ככלי עבודה כדי לשפר את הפעילות ואכן לנגוע בכל ילד ובכל נער ולתת לו הזדמנות לקבל את התקציב שמגיע לו.

ג'לאל ספדי: תודה רבה.

מנסור עבאס: אני בטוח שתמצאו דרך להיות בקשר ישיר ביחד, אם יש אי הבנות או דברים שצריך לטפל תדעו להסתדר ביחד וישירות, ד"ר סמיר ומר ג'לאל ספדי.

אמין אבו חייה: ד"ר מנסור, תרשה לי לפני כן להגיד משפט אחד.

מנסור עבאס: כן, כן.

אמין אבו חייה: ד"ר סמיר, אני רוצה להגיד שהוא צודק בכל מילה שהוא אומר לגבי מעבר לשלב ב'.

אמין אבו חייה: אנחנו בהחלטת הממשלה היינו מוגבלים להעביר עשרה יישובים מתוך 15 יישובים והיה סוג של כל הקודם זוכה, אבל העיר אום אל פחם היא עיר מאוד מאוד חשובה שאין סיבה לא לעבור לשלב ב' והיא עמדה בכל התנאים ובכל המסמכים הנדרשים ובכל מה שנדרש.

אמין אבו חייה: אנחנו היום מנסים לקדם תיקון להחלטת הממשלה מול משרד המשפטים ומשרד האוצר כדי להעביר עוד יישובים ואני פה לפרוטוקול מבקש גם את עזרתכם מול המשרד לשוויון חברתי וגם כוועדה כן לעזור לנו להעביר את אום אל פחם ועוד יישובים שעומדים בתנאים לשלב ב'.

אמין אבו חייה: אין סיבה שלא, יש מספיק תקציב בהחלטה, אום אל פחם צריכה לקבל את מה שמגיע לה ואכן אנחנו פועלים בכל המרץ לעשות את זה ואני צריך פה את העזרה שלכם לעשות את השינוי הזה בעיקר מול משרד המשפטים שכרגע הוא למעשה צוואר הבקבוק בעניין הזה.

אמין אבו חייה: תודה.

מנסור עבאס: ברשותכם, חברים, מזלנו היום שאין חברי כנסת, הם נמצאים במקומות אחרים, לכן אני אתן למי שמעוניין מהמשתתפים להגיב לדיון הזה.

מנסור עבאס: קודם כל אני רוצה שרועי יסכם את הדברים וישמע כמובן הערות ושאלות והשאלה לאן אנחנו מתקדמים.

מנסור עבאס: אני יודע שוועד ראשי הרשויות והרשימה המשותפת, באולם כזה הייתה ישיבה עם השרה מירב כהן, הייתה בקשה להאריך את התוכנית 922 בשנה אחת, הייתה הצעת מחליטים וקיבלו הערות ובינתיים טרם התקבלה החלטה.

מנסור עבאס: אנחנו מודעים לנושא של תקציב המדינה, איפה הוא עומד.

מנסור עבאס: לקראת מה אנחנו הולכים?

רועי אסף: יש חלופות.

רועי אסף: החלופות הן נגזרת של תקציב המדינה.

רועי אסף: החלופה כרגע, בדיוק כמו שאמרת, אדוני היושב ראש, היא שתהיה הארכה של 922 בשנה אחת ולאחר מכן תהיה תוכנית חומש חדשה.

רועי אסף: זה הכי סביר שזה יקרה.

רועי אסף: כלומר אני לא יודע אם זה יקרה - - -

מנסור עבאס: איפה זה עומד פחות או יותר?

רועי אסף: זה עומד בזה שוועד ראשי הרשויות, עובדי הרשות לפיתוח כלכלי ומשרד האוצר נמצאים בדיונים די מתקדמים של טיוטה.

רועי אסף: אבל כיוון שיש שם דברים שהם נגזרת מתקציב המדינה אז אנחנו לא יודעים סופית מה נכנס ומה לא נכנס.

רועי אסף: זה המצב לאשורו כפי שאני יודע אותו היום.

מנסור עבאס: ובקשר לרשות לפיתוח כלכלי, אני יודע שיש עכשיו מכרז, איפה זה עומד?

רועי אסף: קודם כל אני לא מוסמך לענות על דרג שמעליי.

רועי אסף: השרה מירב כהן הורתה לצאת לוועדת איתור, ועדת האיתור יצאה, אני חושב שאפשר להגיש מועמדויות עד ה-1 בספטמבר, לאחר מכן השרה אמרה באופן מאוד ברור שהיא תקדם את המכרז בכל המהירות קדימה.

רועי אסף: זה לא מכרז, אלא ועדת איתור, אם להיות מדויקים, ולאחר מכן ימונה ראש רשות.

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: נעבור לאורחים.

מנסור עבאס: מר יניב שגיא נמצא איתנו?

מנסור עבאס: גב' נאדרה סעדי, מהעמותה לנשים נגד אלימות.

נאדרה סעדי: כן, אני פה.

נאדרה סעדי: צהריים טובים לכולם.

נאדרה סעדי: ראשית אני מברכת על הישיבה הזו, אני גם מברכת על כל העשייה שעד כה נעשתה בתוכנית 922 למען המגזר הערבי ובגדול לחברה הערבית.

נאדרה סעדי: יש לי כמה הערות.

נאדרה סעדי: אנחנו בעמותת נשים נגד אלימות הקמנו לאחרונה פורום חשיבה אסטרטגי בעניין העסקת נשים.

נאדרה סעדי: אנחנו לומדים את השטח, לומדים כמה מחקרים שנעשו עד כה מתחילת משבר הקורונה ויש לנו כמה תובנות שחשוב לי לציין.

נאדרה סעדי: אחת התובנות המאוד חשובות במה שקשור למשרד החינוך, לכל נושא העסקת מורות.

נאדרה סעדי: אני יודעת מנתונים של ועד המעקב לענייני חינוך ערבי שיש בסביבות 8,000 מורות ערביות מובטלות כיום, בנוסף למספר רב של מורות שעובדות במשרות חלקיות.

נאדרה סעדי: אני שואלת האם יש תוכניות לטווח ארוך בתוכנית 922 בנושא הזה.

נאדרה סעדי: זה אחת.

נאדרה סעדי: מצד שני, בטווח הקצר, בטווח הקרוב, מה יהיה מתווה משרד החינוך לגבי העסקת מורות במתווה הקורונה.

נאדרה סעדי: מדובר על 6,500 מורים ומורות שיועסקו, האם זה יחולק או יוקצה לפי אחוז אוכלוסייה, או שזה יוקצה לפי צורך אוכלוסייה.

נאדרה סעדי: בצד השני, לגבי הכוון מקצועי, אני יודעת שבתוכנית 922 יש תוכניות להכוון מקצועי.

נאדרה סעדי: מה שקורה זה שרוב התוכניות להכוון מקצועי עדיין מכווינות את הסטודנטים שלנו ללכת על מקצועות רוויים בשטח, מה שאומר שאנחנו מייצרים עוד תור לא קטן של אנשים בתור של האבטלה.

נאדרה סעדי: אני מדווחת פה על סמך הדוח של מכון טאוב שמביא לידיעתנו ש-40% עד 50% מהסטודנטיות הערביות הולכות על מקצועות החינוך ואנחנו מדברים על אבטלה ועל מקצועות רוויים.

נאדרה סעדי: איפה תוכנית רואד, כתוכנית שאחראית על הכוון לימודי?

נאדרה סעדי: עוד שאלה אחת, ברשותך, לגבי התחבורה הציבורית.

נאדרה סעדי: נכון שכיום אנחנו רואים יותר תחבורה ציבורית בחברה הערבית, אבל השאלה שעדיין נשאלת, מה לגבי תחבורה בין הערים או בין הכפרים, שזה עדיין לא קיים וזה מהווה עוד מחסום בפני נשים ערביות בפרט ואנשים מאוכלוסיות חלשות באמת לעבוד במקומות אחרים.

מנסור עבאס: תודה, נאדרה.

מנסור עבאס: נקודות מאוד חשובות ולדעתי הן צריכות להילקח בעתיד, גם בתוכניות הקיימות, אבל לקראת התוכנית הבאה צריך לקחת אותן בחשבון.

מנסור עבאס: לא רק הכוון מקצועי, אלא גם הסבה.

מנסור עבאס: יש ספק אם מערכת החינוך תוכל להכיל בתוכה את כל המורים והמורות שנמצאים בהוראה.

נאדרה סעדי: נכון מאוד, ברשותך, גם לגבי הסבה אנחנו מדברים על הסבה לאוכלוסיות החלשות, אז מה עם סבסוד הסבות.

נאדרה סעדי: הסבה עולה כסף, אנשים לא עובדים, אין להם כסף לעשות הסבות.

נאדרה סעדי: זה גם חלק שאנחנו מאוד ממליצים וממליצות בעניין הסבות מקצועיות.

נאדרה סעדי: תודה רבה.

מנסור עבאס: כן.

מנסור עבאס: מר רדא ג'אבר.

רדא ג'אבר: יש לי שתי נקודות.

רדא ג'אבר: אם הקונטקסט הוא עניין של אלימות ופשיעה, יש טענה שחלק מהכסף של התוכנית, שהוא כסף גדול ורב והוא גם מגיע לרשויות המקומיות, שהוא גם מגיע לידיים עברייניות, בכל מיני מכרזים ושיטות וזה.

רדא ג'אבר: הטענה הזאת, האם משרדי הממשלה מודעים אליה ויש להם תוכנית פיקוח ובקרה רצינית שחלק מהכסף הזה לא זולג לידיים עברייניות.

רדא ג'אבר: זו נקודה שלדעתי היא מאוד חשובה.

מנסור עבאס: זה ההקשר הישיר, רועי וחברים, לנושא של פשע, שהוא ממומן בצורה ישירה או בלתי ישירה על ידי כסף ציבורי וכו'.

מנסור עבאס: יש מודעות לנושא הזה, רדא, אתה יודע, השאלה כמה יש טיפול בנושא הזה.

רדא ג'אבר: אני חושב שיש מודעות, השאלה היא לא מודעות, השאלה אם יש פה סוג של בקרה ופיקוח וחקירות, שהוא מעבר לרק להבין את התופעה.

רדא ג'אבר: אנחנו רוצים יותר אנשים שהם נכנסים לעובי הקורה ומתחילים לבדוק את הטענות האלה, שהן לא מנותקות מהמציאות.

רדא ג'אבר: זאת המטרה שלי.

רדא ג'אבר: אבל הנקודה השנייה, יש לי עוד נקודה שקשורה לחינוך הבלתי פורמלי.

רדא ג'אבר: אני הצגתי אותה בדיון הקודם, בשבוע שעבר, שקשורה יותר לתכנים של החינוך הבלתי פורמלי.

רדא ג'אבר: גם אם יש הרבה כסף ואין מסגרת מה הם התכנים שמעבירים לילדים, מה האתוס של החינוך הבלתי פורמלי הערבי, לדעתי התוכניות האלה נשארות ברמת ביצוע או ברמת השפעה, לא מה שאנחנו צריכים בחברה.

רדא ג'אבר: השאלה שלי האם ברמת המשרד, משרד החינוך, יש שיתוף פעולה עם ארגונים מהחברה האזרחית הערבית, עם חברי הכנסת ועם אקדמאים ערבים, לנסח בצורה יותר מדויקת את התכנים ואת האתוס של החינוך הבלתי פורמלי, או שהחינוך הבלתי פורמלי הערבי ניזון מהאתוס של החינוך הבלתי פורמלי היהודי ולכן יש פה כשל שצריך לטפל בו.

רדא ג'אבר: אלה שתי הנקודות שרציתי להעלות.

מנסור עבאס: נקודות מאוד חשובות.

מנסור עבאס: תודה, רדא.

מנסור עבאס: חברי, מחמוד נסאר.

מנסור עבאס: תציג את עצמך, כמובן.

מחמוד נסאר: שלום לכולם.

מחמוד נסאר: אני מחמוד נסאר, אני הנציג של ועד ראשי הרשויות בעניין המאבק באלימות והפשיעה.

מחמוד נסאר: חבל שמודר יונס ועלאא רנטוס לא השתתפו בדיון החשוב הזה, למרות שד"ר סמיר מחמיד התייחס בצורה מאוד טובה ועניינית לשאר המשרדים.

מחמוד נסאר: אני אכן נציג ועד ראשי הרשויות, אבל בתחום ספציפי של אלימות ופשיעה, אני לא יכול להתייחס לשאר האנשים, למרות שאני חושב ברמה הכללית שעבודת כל המשרדים שהוצגו כאן היא גם רלוונטית במקור למניעת אלימות ופשיעה, בגלל שאם אנחנו מפתחים תשתיות בכל התחומים אז אנחנו עובדים עם בני הנוער והצעירים ועם האוכלוסייה הערבית בכלל וסוגרים פערים של שנים אז זה בסופו של דבר משליך לטווח ארוך על רמת האלימות והפשיעה.

מחמוד נסאר: אבל בכל אופן בגלל שהדיון הוא בוועדת מיגור האלימות אני רוצה להתייחס ולחדד את העניין של החינוך הבלתי פורמלי ותוכנית 'אתגרים'.

מחמוד נסאר: לפני שהצטרפתי לישיבה הזאת הייתי בישיבה עם פורום מנהלי יחידות נוער בחברה הערבית שהוא פורום שכולל את כל מנהלי יחידות הנוער ברשויות המקומיות והעלו שם את הנקודה של הביקורת שהתייחס אליה ד"ר סמיר ואחרים והמכתב שהעביר מודר יונס למנכ"ל.

מחמוד נסאר: אנחנו מקווים שהביקורת הזאת תופסק, לא בגלל שאנחנו לא רוצים ביקורת, להיפך, אנחנו כן רוצים ביקורת, אבל הביקורת גוזלת מהמנהלים ומהרשויות זמן רב ודורשת דרישות שהן, לדעתנו, מבוצעות מול המפקחים של משרד החינוך והמפקחים של מר ג'לאל ספדי.

מחמוד נסאר: אנחנו מודעים לזה שחשוב לעשות בקרה, אנחנו גם רוצים שתהיה בקרה, אבל הצורה שחברת הביקורת הספציפית הזאת פנתה למנהלי היחידות ולראשי הרשויות היא לא מקובלת עלינו ואנחנו מקווים שהמנכ"ל ייענה לבקשתנו ויפסיק את ההתערבות הספציפית הזאת של חברת הבקרה לתוכנית 'אתגרים' ליחידות הנוער ברשויות המקומיות.

מחמוד נסאר: נקודה נוספת שאני רוצה להעלות, שדיבר עליה בקצרה חברי רדא ג'אבר, בעניין התכנים של תוכנית 'אתגרים'.

מחמוד נסאר: אנחנו לא רק רוצים חוג לכל ילד.

מחמוד נסאר: ציינתי שבעבר הייתי מנהל אגף החינוך הבלתי פורמלי בעיריית נצרת, אגף תרבות, נוער וספורט ואני, להיפך, מברך על כל חוג ועל כל פעילות לכל ילד ובכל גיל וג'לאל ספדי עבד איתנו המון בנושא הזה, אני ישבתי איתו בנושא הזה.

מחמוד נסאר: ובקשר למאגר התוכניות של תוכנית 'אתגרים' אנחנו מעוניינים להכניס ולעשות הערכה לתכנים של התוכנית.

מחמוד נסאר: זאת אומרת לא מספיק לעשות חוג לכל ילד או פעילות לכל ילד.

מחמוד נסאר: מר ג'לאל ציין ארבעה תחומים שהם חשובים, אבל להערכתנו אנחנו מוכנים לשתף פעולה ולעשות עבודה משותפת מול משרד החינוך, מול ג'לאל ספדי והמפקחים שיש במשרד, כדי גם לעשות הערכה של התכנים והפעילויות בשטח לכל הרשויות ולוודא שהתוכניות האלה גם תורמות לצמצום האלימות והפשיעה בקרב ילדים ובני נוער בחברה שלנו.

מחמוד נסאר: זה דבר חשוב מאוד, גם שמעתי את זה ממנהלי יחידות נוער, שבעצם חשיבות התוכן והמהות של התוכניות שנמצאות במאגר היא חשיבות רבה ואנחנו רוצים להכניס תכנים חדשים שמתייחסים לעניין של מניעת אלימות ופשיעה בכל הגילאים ואני חושב שמשרד החינוך גם מעוניין בדבר הזה.

מחמוד נסאר: מר ג'לאל ספדי הביע נכונות שאנחנו נמשיך לעבוד ביחד כדי גם לעשות הערכה לתכנים ולמהות של התוכניות.

מנסור עבאס: יש לנו הרבה עבודה.

מנסור עבאס: אני עובר במהירות, עמותת יוזמות אברהם, רות, את נמצאת איתנו?

רות לוין-חן: כן.

רות לוין-חן: צהריים טובים, אני באמת לא אוסיף הרבה לדברים שנאמרו כאן ותודה רבה על זכות הדיבור.

רות לוין-חן: רות לוין-חן, מנהלת שותפה של מיזם קהילות בטוחות בעמותת יוזמות אברהם, יחד עם עולא נג'מי יוסף.

רות לוין-חן: אני רק אגיד שבכלל מרגש אותי שהנושא הזה של החלטת ממשלה 922 והיישום שלה נידונים כאן בוועדה הזאת למיגור הפשיעה, זה קשר שהוא לא מובן מאליו וצריך להיות יותר ויותר מובן מאליו, הקשר הזה בין גורמי עומק, בין הזנחה רבת שנים של החברה הערבית, לבין תופעות של אלימות ופשיעה, ובאמת החלטת הממשלה 922 באה לטפל בגורמי העומק האלה ולתת מענה להזנחה בתחומי החיים השונים.

רות לוין-חן: אז מבחינתי הקישור הזה הוא מצוין ותודה רבה למשרד לשוויון חברתי, ובפרט לרועי אסף על ההצגה המאלפת של יישום התוכנית.

רות לוין-חן: ואנחנו כמובן נלמד את הדברים לעומק, גם לקראת המשך החלטת הממשלה וככה נעביר את התובנות שלנו לכם.

מנסור עבאס: תודה לך, רות.

מנסור עבאס: סיון לוי מעמותת פנימה.

מנסור עבאס: אוקיי, לא נמצאת.

מנסור עבאס: שייח' כאמל ריאן.

כאמל ריאן: שלום לכולם.

כאמל ריאן: יש לי רק הערה כללית, ד"ר מנסור.

כאמל ריאן: אני לא יודע מה הרלוונטיות של הדיון הזה על תוכנית 922.

מנסור עבאס: מה הרלוונטיות?

כאמל ריאן: אני שואל מה הרלוונטיות של הישיבה הזאת לדון ב-922 אלא אם נזהה באמת שני דברים.

כאמל ריאן: הדבר הראשון, לגבי היישום והאם יש לנו כלים איפה שהייתה חולשה או אי אחריות לממש את זה, שאנחנו נעורר אותם וגם נגיד להם למה.

כאמל ריאן: צריך לשאול למה.

כאמל ריאן: אני שמעתי כל מיני משרדים מנסים להציג נתונים ושיעורים, להערכתי הם לא מדויקים לגמרי לפי המעקב שאני עושה באופן כללי.

כאמל ריאן: לכן חשוב מאוד באמת שמישהו יישא באחריות, בין אם ראשי הרשויות ובין אם משרדי הממשלה.

כאמל ריאן: לא ייתכן במשרדים שונים שאחוז המימוש, 11%, כסף יש, צריך לדעת למה הקציבו סכומים כשהם יודעים מראש שלא הולכים ליישם את זה, רק ככה להגדיל ולנפח את המספרים, ואחר כך המימוש הוא אפסי.

כאמל ריאן: והנקודה האחרת והחשובה, להערכתי, היא עניין התכנים שדיבר עליהם ידידי ג'לאל ספדי.

כאמל ריאן: בארבעת התחומים, דרך אגב, יש לנו בעיה.

כאמל ריאן: בארבעת התחומים שדיבר עליהם ג'לאל צריך לבדוק מה קורה.

כאמל ריאן: יש כסף, יש תוכניות, אבל דווקא בתחומים האלה יש בעיה.

כאמל ריאן: זה קשור לתכנים החשובים שקשורים לזהות של הנוער הערבי במדינת ישראל.

כאמל ריאן: כשנראה שאין קשר בין התכנים שהמשרד מנסה ליישם לבין התכנים והצורך של הנוער הערבי במדינת ישראל שהוא אמור לקבל.

כאמל ריאן: הניגוד הזה, שמהווה את הזהות של הנער, צריך לפתור את הסוגיה הזאת, לשים את הפיל הזה על השולחן.

מנסור עבאס: תודה, שייח' כאמל ריאן.

מנסור עבאס: אני חושב שהדיון הזה היה טיפה מאוחר, הייתי צריך לקיים את הדיון הזה כמה שיותר מוקדם, כמו שעשינו עם החלטה 1402.

מנסור עבאס: כי אם רוצים להסתכל לעתיד, ואני תמיד מסתכל לעתיד וככה פועל כדי לקדם את התוכנית הממשלתית המקיפה לנושא פשיעה ואלימות, היינו צריכים קודם כל להשקיע גם בלימוד החלטות הממשלה, איפה הצלחנו ואיפה לא הצלחנו.

מנסור עבאס: אין ספק, אי אפשר להגיד שנכשלנו ואי אפשר להגיד שהצלחנו, השאלה הנכונה איפה הצלחנו ואיפה לא הצלחנו ואני חושב שהדיון נתן לנו פחות או יותר אינדיקציה איפה אנחנו נמצאים.

מנסור עבאס: ומבחינת האחריות, שייח' כאמל ריאן, זאת הגישה שלי, זאת האידיאולוגיה שלנו אפילו, אני אומר שתמיד האחריות מתחלקת, יש חברה, בתוכה יש רשויות שונות, רשויות מקומיות, יש נציגות בכנסת, הרשימה המשותפת, המפלגות הערביות, יש עמותות אזרחיות, יש אנשי דת, יש אנשי חינוך, יש הכול, כל אחד נושא באחריות בנושא הזה, ומצד שני הממשלה, המדינה, רשויות המדינה, והנה, במסמך שהוצג בפנינו, התוכנית הזאת 922, יש פער בין מה שרצינו למה שמומש בסעיפים שונים ונמצא חסמים וסיבות שונות ללמה לא הצלחנו לממש את כל התוכנית.

מנסור עבאס: למה אנחנו היום מבקשים להאריך את התוכנית?

מנסור עבאס: כי נותרו שם הרבה משאבים שלא נוצלו במשך ארבע או חמש השנים האחרונות.

מנסור עבאס: אני מקווה שנלמד את הלקח לעתיד ונסתכל קדימה ונדע באמת איך לנצל כל משאב שעומד לרשותנו ומלכתחילה לבנות תוכנית מותאמת לצרכים, תוכנית שבתוכה לא נשים חסמים בתוך התוכנית עצמה וכמובן תוכנית שקודם כל מטפלת בחסמים לפני שהיא מציעה משהו לעתיד.

מנסור עבאס: אני חושב שאנשי רשות הפיתוח ואנשי המשרד לשוויון חברתי מודעים לנושא הזה.

מנסור עבאס: אנחנו חוזרים על הדברים כמה פעמים כדי ככה להדגיש אותם.

מנסור עבאס: חברים, אני מסכם את הדיון.

מנסור עבאס: אני קודם כל מודה למשרד לשוויון חברתי, לרועי ולכל החברים, על השתתפותם, כמובן לנציגי המשרדים השונים וכמובן גם לאורחים שמלווים את עבודת הוועדה הזאת במשך כל התקופה האחרונה, תודה לכם.

מנסור עבאס: הוועדה כמובן תקיים דיוני המשך שיעסקו בהחלטות הממשלה הנוגעות למרכיבים ומגזרים שונים, ציינתי את זה, אנחנו בתיאום ביחד נבדוק איך אפשר להשלים את התמונה בקשר למגזר הדרוזי והצ'רקסי והבדואי.

מנסור עבאס: הוועדה הזאת היא במה לכולם.

מנסור עבאס: הוועדה מבקשת כמובן מהרשות לפיתוח כלכלי להעביר לעיונה את רשימת הרשויות המקומיות שטרם איישו את תפקיד מנהל היחידה לפיתוח כלכלי או ממצה משאבים, איך שקוראים לזה.

מנסור עבאס: אם יש בעיות פה ושם אנחנו יכולים לדבר גם ועד ראשי הרשויות.

מנסור עבאס: חשוב לנו לקבל את המידע הזה כחברי כנסת, אבל גם כאזרחים שביישובים השונים.

מנסור עבאס: זה גם קשור לניצול המשאבים השונים לפי התוכנית ברמת כל יישוב ויישוב.

מנסור עבאס: כמובן הוועדה תבחן את דוח ועדת ההיגוי ותעקוב אחר יישום כלל סעיפיו והדוח שבא אחריו.

מנסור עבאס: הוועדה תפנה למשרד הכלכלה בעניין יישום חלקו בהחלטה 922 ובקידום ובפיתוח אזורי תעשייה, במיוחד ביישוב אום אל פחם, מכיוון שגם ד"ר סמיר מחמיד כיבד אותנו בנוכחותו והשתתפותו.

מנסור עבאס: הוועדה פונה גם למשרד לשוויון חברתי לגבי הארכת תוקף החלטת הממשלה 922 וגם תפנה למשרד האוצר, בתיאום עם ועד ראשי הרשויות, למצוא את הנוסחה המתאימה איך אפשר בכל זאת לנצל את המשאבים שיועדו לחברה הערבית לפי התוכנית הזאת, בהארכת התוכנית או בכל דרך אחרת.

מנסור עבאס: אנחנו גם נדרוש את זה.

מנסור עבאס: חברים, אנחנו גם נמשיך לעקוב אחרי יישום חלקו של כל משרד בתוכנית הזאת ובתוכניות אחרות ונקיים דיון לקראת העתיד, מה אנחנו מצפים מתוכנית העתיד, אני לא יודע בדיוק מתי נקיים את זה, אבל ברגע שתתבהר קצת התמונה מבחינת התוכנית הממשלתית למיגור הפשיעה ואיפה תהפוך להחלטת ממשלה.

מנסור עבאס: שם אני מדגיש, באותה תוכנית על פשיעה ואלימות כתוב בצורה מאוד מפורשת שצריך לא רק להמשיך וליישם את תוכנית 922 ושאר התוכניות למגזרים השונים, אבל בהחלט כתוב שם בהמלצת הוועדה הבין משרדית שצריך לגבש תוכנית חדשה שתענה על הצרכים של החברה הערבית.

מנסור עבאס: זה הקשר שאני חושב שמובן מאליו, בסופו של דבר כל כישלון בתחום יישום המדיניות החברתית, הכלכלית, גם בנושא הביטחון האישי והחברתי והקהילתי, הכישלון הזה משליך על מצב הביטחון האישי והקהילתי בחברה הערבית ורמת הפשיעה והאלימות.

מנסור עבאס: כל יום אני מחלק את זמני בין הכנסת לבין הסכסוכים שנמצאים בחברה שלנו ואי אפשר לתמצת את זה רק במילה אחת.

מנסור עבאס: אנחנו שוב מודים לכם, נמשיך לעקוב ולעבוד ביחד כדי לקדם את הדברים, תודה, אני נועל את הישיבה.