ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 56, 2020-08-24 09:35

יעקב מרגי: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

יעקב מרגי: היום ה-24 באוגוסט 2020, ד' באלול התש"פ.

יעקב מרגי: הנושא הראשון על סדר היום: השלכות הקורונה על פעילות המערכת הבנקאית.

יעקב מרגי: הנושא השני על סדר היום: הצעות לסדר של חברי הכנסת: הממשלה והבנקים דוחקים משפחות וזוגות צעירים אל עבר חוסר יכולת להחזר משכנתאות, של חבר הכנסת יבגני סובה, חברת הכנסת הילה שי וזאן, חבר הכנסת יעקב אשר, חבר הכנסת מנסור עבאס.

יעקב מרגי: מהמציעים, מנסור עבאס נמצא איתנו.

יעקב מרגי: הדיון יהיה דיון משולב כי פחות או יותר זה נושק אחד בשני.

יעקב מרגי: אני אתן גם התייחסות מיוחדת למציעים.

יעקב מרגי: אני מודה למפקח על הבנקים שמצא לנכון להגיע לדיון.

יעקב מרגי: רבותיי, היה כאן דיון עם פרוץ המשבר על המערכת הבנקאית.

יעקב מרגי: עלו הטענות על הקשחת המדיניות של הבנקים.

יעקב מרגי: שמו רגל על דוושת הבלם, על הקונטרול, בשונה ממה שהממשלה כיוונה ואמרה.

יעקב מרגי: הייתה הנחיה לכולם לנהוג באיפוק ונדיבות.

יעקב מרגי: אני אומר לכם, אני אמרתי את זה גם בדיון הקודם ואמרתי את זה בפורומים אחרים, עם כל הכבוד לממשלה, אם היא רוצה שהבנקים יהיו נדיבים, יגלו ארך רוח ויסכנו קצת וייקחו ריזיקה על עצמם, הממשלה היא הריבון, היא צריכה לתת להם את הביטחון לכך.

יעקב מרגי: הרי הם לא ינקטו בצעדים ואחר כך המפקח על הבנקים יבוא ויגיד להם, נו נו נו, עשיתם א', ב', ג', ד'.

יעקב מרגי: במקביל, עלו טענות שבאו הבנקים, במיוחד הבנקים למשכנתאות ואמרו, אנחנו דוחים את פירעון המשכנתאות למי שרוצה, לשלושה חודשים, לחצי שנה.

יעקב מרגי: הייתה ציפייה שגם המועד יידחה לאורך כל המסלול של המשכנתא.

יעקב מרגי: זה שאנחנו דוחים להם לשלושה–ארבעה חודשים ולאחר מכן מעמיסים את הגיבנת הזו של אותם חודשים על ההחזרים, אני לא יודע אם הקלנו עליהם.

יעקב מרגי: יכול להיות שהקשינו עליהם כי העתיד הכלכלי לא נהיר לאף אחד, ואני חושב שגם כאן צריכה להיות התייחסות.

יעקב מרגי: אם הזמן יאפשר לנו בדיון הזה, אז אנחנו נבקש גם להתייחס על כל המדיניות של האשראי בימים האלה, לאיזה כיוון זה הולך.

יעקב מרגי: מנסור עבאס, המציע.

מנסור עבאס: בוקר טוב לכולם, ברשותך אדוני היושב-ראש, אני אתמקד בשני נושאים, קודם כל ביקורת על תפקוד מערכת הבנקים בחברה הערבית בפרט ובכלל.

מנסור עבאס: אני אדגיש את הנושא של השלכות התפקוד הזה על המצב לא רק הכלכלי, אלא החברתי במיוחד בחברה הערבית.

מנסור עבאס: בישראל ידוע שהמערכת הבנקאית מעדיפה לתת אשראי לאנשים אמידים, עשירים, למרות שבסופו של דבר רמת הסיכון גם עם האוכלוסייה הזאת היא רמת סיכון מאוד גבוהה וידענו כבר מקרים שהבנקים הפסידו מיליארדים בגלל אנשי עסקים שלקחו הלוואות גבוהות.

יעקב מרגי: רציתי לתקן אותך.

יעקב מרגי: מערכת הבנקים נותנת אשראי לכולם.

יעקב מרגי: מקשה על משקי הבית שרמת הסיכון שלהם נמוכה לעומת אותם גדולים.

יעקב מרגי: תספורת אחת גדולה יכולה לכסות.

מנסור עבאס: אדוני היושב-ראש, אתה צודק.

מנסור עבאס: גם לפני הקורונה היישובים הערבים סבלו מכישלון בתפקוד מערכת הבנקים ולא עזרו לחברה הזאת לממש את הפוטנציאל הכלכלי ואת הפיתוח התעשייתי ביישובים הערבים.

מנסור עבאס: גם בתקופת הקורונה אנחנו כמה פעמים דרשנו לדעת בדיוק איך המערכת מתפקדת ביישובים הערביים, האם היא משחררת את האשראי, גם את ההלוואות שבערבות המדינה, ועדיין לא קיבלנו נתונים מהימנים על הנושא הזה.

מנסור עבאס: לנושא הזה יש השלכות מאוד חמורות לא רק על המצב הכלכלי אלא על המצב החברתי במיוחד בחברה הערבית.

מנסור עבאס: במקום שהשוק הכלכלי החוקי בחברה הערבית יוחרג ויקבל תמיכה גם דרך הבנקים, גם דרך האשראי שמעניקה המדינה והתמיכות בהלוואות, האנשים לא מוצאים פתרון ואז הם פונים לשוק אחר.

מנסור עבאס: יש שוק "לבן" שהוא חוקי, לשם פונים אנשים ומקבלים הלוואות, ואנחנו גם שם לא מקבלים נתונים אמיתיים מה קורה.

מנסור עבאס: הסכנה הגדולה נמצאת בשוק האפור, לשם אנשים פונים, אנשי עסקים וגם אנשים רגילים מהחברה שנקלעים למצוקה.

מנסור עבאס: לא מוצאים פתרון בבנקים ואז פונים לשוק האפור, ואז במקום לשלם 2%, 3%, 4%, 5%, 7% ריבית על הלוואה דרך הבנק שמוגנת על ידי מערכת חוקים במדינה עצמה, שם יש את החוקים של ארגוני הפשע ואת נותני האשראי שנתמכים על ידי ארגוני הפשע שכופים את עצמם על האנשים.

מנסור עבאס: במליאת הכנסת נתתי דוגמא אחת, אחרונה שהגיעה אלי, איש אחד שקיבל 80,000 שקל, מחזיר 20% בחודש, 16,000.

מנסור עבאס: עכשיו הוא מחזיר 10,000, למה?

מנסור עבאס: כי מצא מישהו שיתרום לו 30,000 שקל להקטין את הקרן מ-80,000 ל-50,000 שקל.

מנסור עבאס: העניין פה הוא לא רק הנושא של כמה הוא משלם ריבית, אלא איזה מחיר הוא משלם ומשפחתו, ונכנסים למצב של איומים.

מנסור עבאס: יש רציחות על הרקע הזה, יש יריות על הבתים.

מנסור עבאס: אנחנו פה רוצים פתרונות.

מנסור עבאס: לא יכול להיות שתהיה מדינה בתוך מדינה בנושא הזה.

מנסור עבאס: זו העת שכל רשויות האכיפה, בנק ישראל, המערכת הבנקאית תיתן פתרונות ועוד כל מיני גורמים שיטפלו בשוק האפור.

יעקב מרגי: המפקח על הבנקים.

יאיר אבידן: אני נכנסתי להיות המפקח על הבנקים ב-17 במאי השנה אחרי קריירה של למעלה מ-30 שנה במערכת הבנקאית, חלקה בבנק לאומי, חלקה בבנק פועלים ורובה בקבוצת בנק דיסקונט, ואז גם כיהנתי כחבר הנהלה במשך תשע שנים.

יאיר אבידן: בין היתר הייתי מנהל הסיכונים הראשי.

יאיר אבידן: הייתי יושב ראש בנק מרכנתיל דיסקונט, מכיר היטב את החברה שעליה דיברת.

יאיר אבידן: לצד זה פעלתי רבות במגזר החברתי, פעיל בקהילה, ועד המנהל של הדסה נעורים, "דרך לוטן", "שיעור אחר", התנדבות בעמותת פוש ודברים אחרים.

יעקב מרגי: תעצור פה.

יעקב מרגי: עכשיו המערכת הבנקאית בעידן הקורונה.

יאיר אבידן: באתי למגזר הציבורי במסגרת של שליחות, של כל יום, כל היום.

יאיר אבידן: השאלה שלי, איך אני בסיוע של המערכת הבנקאית והפיקוח על הבנקים, אני רוצה שנחיה כאן בחברה יותר טובה.

יאיר אבידן: זאת המשימה, זאת המטרה, זה מה שעומד לנגד עינינו וזה מה שאנחנו מנסים לעשות כל יום, כל היום.

יאיר אבידן: הנושא הראשון שבאנו לסדר-היום הוא הנושא של פעילות הפיקוח על הבנקים בתקופת הקורונה.

יאיר אבידן: אני העברתי מצגת.

יאיר אבידן: אני אשמח אם אפשר יהיה בבריף מהיר להעלות אותה, נעבור על הנקודות המרכזיות.

יאיר אבידן: אני חושב שגם הפיקוח על הבנקים, גם המערכת הבנקאית, לא רק שהם לא לחצו על הברקס, הם בהחלט גם לחצו על הגז, גם נכנסו מתחת לאלונקה וביצעו את תפקידם בראיה הכוללת, גם להסתער עם קופות על המשק וגם בצד השני לשמור על יציבות המערכת הבנקאית לטובת, כי בסוף היום יש פה ערך מאוד מאוד משמעותי.

יאיר אבידן: (הצגת מצגת) יעדי הפיקוח על הבנקים - אני מעריך שהיעדים פה מוכרים לכולם.

יאיר אבידן: הדבר הראשון כמובן כמו שאמרנו, זה יציבות.

יאיר אבידן: היציבות היא בסוף היום שמירה על כספי הלקוחות.

יאיר אבידן: זה עמוד השדרה של המערכת הבנקאית.

יאיר אבידן: לצד זה בהחלט הגנה על הלקוח הבנקאי.

יאיר אבידן: אנחנו הרשות להגנת הצרכן הבנקאי ובה אנחנו רואים מוסד חשוב.

יאיר אבידן: ליד זה הוא עולם התחרות.

יאיר אבידן: עולם התחרות הוא עולם מאוד מאוד מרכזי.

יאיר אבידן: יושב פה גם דרור שטרום שבין היתר הוועדה שלו באה ויזמה או נתנה טריגר נוסף לפיתוח תחרות, ואנחנו פועלים יום-יום לפעול גם ליישום החקיקה כמובן וגם להמשיך בפיתוח התחרות.

יאיר אבידן: כמובן לצד זה חלק מהתחרות גם מלווה בחדשנות, כל עולם הדיגיטציה והטכנולוגיה.

יאיר אבידן: זה לא מכבר הוקם אגף שלם שמטפל בנושא הזה ולצד זה חרוט הנושא של התייעלות המערכת הבנקאית.

יאיר אבידן: חשוב מאוד לבוא ולציין במספר מילים מה היה מצבה של המערכת הבנקאית ערב הכניסה למשבר.

יאיר אבידן: כולנו זוכרים את משבר 2008.

יאיר אבידן: ביחס למשבר 2008, המערכת הבנקאית נכנסה עם יחסי הון ונזילות מאוד מאוד גבוהים.

יאיר אבידן: ללא ספק ריכוזיות תיק האשראי שהוא היה נושא מרכזי שדנו בו בהרבה מאוד אינסטנציות, ירד באופן דרמטי.

יאיר אבידן: נכון שפה ושם עוד הזנבות של אותם ימים, של טייקונים, הסדרים ונושאים כאלה ואחרים, עולים פה ושם.

יאיר אבידן: להערכתי ולמיטב ידיעתנו זה בשוליים.

יאיר אבידן: לצד זה שופרה מאוד איכות ניהול הסיכונים.

יאיר אבידן: אני יכול להציג את זה ממבט ראשון, אם כי אני לא אובייקטיבי.

יאיר אבידן: אני הייתי מנהל הסיכונים הראשי של קבוצת דיסקונט שש שנים בתור חבר הנהלה מ-2010 עד 2016, וללא ספק גם אז וגם הפרספקטיבה שלי מהיום, שאני מסתכל מ-2020 - - -

יעקב מרגי: אתה יכול לומר לנו שהספיחים, התספורת האחרונה של פישמן ולאחר מכן אנחנו לא נראה תופעות דומות?

אוסנת הילה מארק: זה לא שלא תראה.

אוסנת הילה מארק: את בוזגלו אתה לא תראה שיעשו לו תספורת, אבל פישמן בטח.

יעקב מרגי: סליחה, אני מקווה שלא יהיה לא בוזגלו ולא פישמן.

יאיר אבידן: אני אשתדל להתייחס הכי טוב שאני יכול.

יאיר אבידן: אני לא אומר לך שלא יהיו "תספורות" בסימני קריאה.

יעקב מרגי: אולי לא ירדת לסוף דעתי.

יעקב מרגי: אני בכוונה בחרתי במושג ספיחים.

יעקב מרגי: יכול להיות שיהיו מצבים משבריים כאלה ואחרים, אבל כשאנחנו מדברים על תספורת, מה שהיה עם פישמן, מה שהיה עם נוחי ותשובה, זה השולחן פה של ועדת החקירה שהייתה.

יעקב מרגי: אם יהיו משברים, זה יהיה סוג אחר של משברים?

יאיר אבידן: אני אתן לך תשובה מאוד מאוד ברורה, לכם חברי הוועדה.

יאיר אבידן: החשיפה של המערכת הבנקאית ללווים גדולים ולקבוצות לווים היא הרבה יותר נמוכה.

יאיר אבידן: אין בכלל מה להשוות למה שהיה ומה שהיום, כולל נושא של תיאבון לסיכון ומדיניות האשראי של המערכת הבנקאית.

יאיר אבידן: מערכת בנקאית באשר היא, שהיא מנהלת סיכונים ונותנת אשראי, בהגדרה יש כשלים.

יאיר אבידן: הכשל הכי גדול שאנחנו יכולים לחיות בו זה שלא יתנו אשראי.

יאיר אבידן: אם לא יהיו אשראי, לא יהיו כשלים.

יאיר אבידן: זה סיכון שאסור לנו להיות בו.

יאיר אבידן: גם בתקופה הזאת של הקורונה נותנים אשראי.

יאיר אבידן: העלו אפילו את התיאבון לסיכון במידה מסוימת, וכן, אכן יהיו כשלים.

יאיר אבידן: בעולם טייקונים, מה שקוראים כאן, או קבוצה לווים גדולים או לווים מאוד מאוד גדולים, אני מעריך שזה יהיה בשוליים ככל שזה יהיה.

יאיר אבידן: עדיין גם ינהלו תשתיות גדולות ופרויקטים תשתיתיים גדולים שיהיו בהיקף חשיפה גדולים למשק גם לתקופת ההקמה וגם לתקופת הגידול, ובהחלט יתכן שיהיו אירועים מקרו כלכליים ואחרים שיגרמו להפסדי אשראי.

יאיר אבידן: אני חושב שהמסר שאני יכול להביא לכאן, שגם ברמת התיאבון וגם ברמת הרגולציה, גם ברמת התהליכים, גם ברמת הביקורת וגם ברמת הבקרה הדברים השתפרו לאין הכר והסיכוי שזה יקרה, התספורת הזאת, הוא הרבה יותר נמוך ממה שהוא היה.

יאיר אבידן: האם יכול להיות שיקרה?

יאיר אבידן: התשובה היא כן.

יאיר אבידן: האם הסתברות גבוהה?

יאיר אבידן: להערכתי התשובה היא לא.

יעקב מרגי: ברור לי.

יאיר אבידן: לכן נכנסנו למשבר הקורונה במצב הרבה יותר טוב.

יאיר אבידן: למעשה נכנסנו כמו שאמרתי, עם מערכת בנקאית מאוד מאוד איתנה.

יאיר אבידן: לצד זה, במסגרת אותה תחרות ודיגיטציה והתפתחות המערכת עצמה גם בקטע של התייעלות, התפתחו יכולות דיגיטליות מאוד מאוד גבוהות שבהחלט שירתו אותנו בצורה מאוד מאוד טובה, אותנו, את המערכת הבנקאית, אזרחי מדינת ישראל שהם הלקוחות שלשמם אנחנו כאן כרגע, באופן שאפשר להם את הפעילות.

יאיר אבידן: אם נעבור שקף אחד נוסף אנחנו נראה את ההתפתחות לאורך זמן ביחס שבין ביצוע פעולות בערוצים ישירים ובסניפים, ואכן אנחנו רואים שתפקיד הסניף בפעילויות הגנריות השוטפות, הולך ומקטין את חלקו, ולעומת זה היכולות של פעילות מרחוק באמצעים דיגיטליים, ישירים ואחרים, עולה ככל שעובר הזמן, וזה סימן מאוד טוב.

יעקב מרגי: ברשותך, אנחנו מברכים על כל שיפור טכנולוגי ודיגיטלי.

יעקב מרגי: אנחנו ערים לפערים הדיגיטליים בחברה הישראלית.

יעקב מרגי: השאלה אם יש נוהל או מדיניות מעצבת של בנק ישראל לבנקים?

יעקב מרגי: מה הקריטריון לסגירת סניף כאן ולא שם?

יעקב מרגי: לצערי הרב אנחנו מקבלים תלונות שהבחירות של הבנקים לצמצום פעילות היא ביחס הפוך לצרכים החברתיים של מדינת ישראל.

יאיר אבידן: לשאלתך, התשובה היא חד משמעית כן.

יאיר אבידן: כל סגירת סניף במדינת ישראל במערכת הבנקאית עובר את האישור של הפיקוח על הבנקים.

יאיר אבידן: יש לנו קריטריונים מאוד ברורים ואנחנו עושים תהליכים מאוד - - -

לאה ורון: אולי אדוני מוכן להציג לוועדה כמה בקשות הוגשו ולכמה בנקים - - -?

לאה ורון: כי הוועדה עמדה על כך שכמעט כל הבקשות אושרו.

יאיר אבידן: חלק גדול מהבקשות אושרו, אכן כך.

יאיר אבידן: אין לי את המידע כרגע.

יאיר אבידן: אחרי הוועדה אנחנו נדאג להעביר לכם את המידע ואת היקף הבקשות בחתך שתרצו.

יאיר אבידן: עדיין זה לא אומר שתשובתי איננה מדויקת וחדה.

יאיר אבידן: יש לנו קריטריונים מאוד מאוד ברורים.

יאיר אבידן: אנחנו עושים את זה בזהירות.

יאיר אבידן: אנחנו בודקים את המרחק מהסניף הקרוב.

יאיר אבידן: אנחנו בודקים את שיעור האוכלוסייה המבוגרת.

יאיר אבידן: המערכת הבנקאית נוקטת בפנייה אקטיבית לנושאים האלה, מנסים לתת פתרונות גם לבנקאות ישירה באותם אזורים, גם בחלק מהמקרים לסניפים ניידים.

יאיר אבידן: אני רוצה להזכיר לכל החברים פה שישנם מקומות בעולם שכמעט אין בהם סניפים בכלל.

אוסנת הילה מארק: אל תשכח שמדינת ישראל מוגדרת כמדינת רווחה.

אוסנת הילה מארק: אני לא חושבת שזה נכון לעולם.

אוסנת הילה מארק: אנחנו מסתכלים על הדברים גם בעין בוחנת של אוכלוסיות מבוגרות, של אנשים שאין להם נגישות.

יבגני סובה: 95% נסגרים, נכון?

אוסנת הילה מארק: נכון.

יאיר אבידן: השאלה היא, א', מה יש, הוא לא רק מה שנסגר.

יבגני סובה: במבחן התוצאה זה נכון.

יבגני סובה: 95% מהבקשות מאושרות והסניפים נסגרים.

יבגני סובה: זה לא שאתם עומדים על המשמר ואומרים, חצי מזה לא ניתן.

יעקב מרגי: חברי הכנסת, אנחנו נאבד את הזמן.

יאיר אבידן: אמרתי שאני אעביר את המידע.

יאיר אבידן: אני מתחבר לגמרי עם מה שאת אומרת.

יאיר אבידן: הנושא החברתי ורגישות החברתית, אני לא בטוח, בין מדינת רווחה למדינה קפיטליסטית, איפה אנחנו ב-50 הגוונים של האפור, אבל אנחנו פועלים ברגישות רבה.

יאיר אבידן: קבוצות שלא מקבלות את השירותים ו/או אוכלוסיות מודרות, אנחנו נותנים להם תשומת לב רבה על מנת שהם יקבלו את השירות שלהם.

יאיר אבידן: צאו ולמדו מה עשינו לטובת האוכלוסיות של הגיל השלישי.

יאיר אבידן: לאחרונה גם נפגשנו עם השרה מרב כהן בנושא הזה, לכן אני רוצה שיהיה ברור פה, מעבר לזה שנעביר את המידע, ישנו תהליך של סגירה וצמצום סניפים.

יאיר אבידן: עדיין אנחנו עושים את זה ברגישות המרבית ולצד זה מנסים לבוא ולמצוא את הפתרון הראוי והנכון לאוכלוסיות שבפוטנציאל עלולות להיפגע.

יאיר אבידן: מנסים לעשות את זה ברגישות.

יאיר אבידן: עם הכניסה למשבר, כחלק מהאחריות שלנו, אז כמובן הגברנו את המעקב אחרי התאגידים הבנקאיים.

יאיר אבידן: כמובן כל הנושא של איתור אחר הסיכונים, בעיקר סייבר, הלבנת הון.

יאיר אבידן: צריך לזכור שבתהליך כזה שקצת יש עבודה מרחוק, באופן טבעי סיכוני הסייבר עולים.

יאיר אבידן: יש גם גורמים חיצוניים שרואים את הפגיעות במערכת באותם זמנים ופתאום הופכים להיות קצת יותר אקטיביים.

יאיר אבידן: לצד זה, כמובן כדי לוודא את איתנות המערכת גם בהיבט ההוני וגם בהיבט הנזילותי, הורצו תרחישי קיצון.

יאיר אבידן: תרחישי הקיצון הורצו גם על ידי המערכת עצמה באופן עצמאי וגם על ידי תרחישי קיצון שהורדו מהבנק המרכזי.

יאיר אבידן: בסך הכול בדקנו גם את האיתנות הפיננסית, גם את הנזילות, ונחה דעתנו שיש יציבות במערכת גם בראי התרחישים שהצגנו.

יאיר אבידן: אחת הנקודות המרכזיות שראוי פה להדגיש זה הכלים שבהם הפיקוח על הבנקים כבנק מרכזי, למעשה איזה החלטות הוא קיבל.

יאיר אבידן: בין היתר קיבל את ההחלטות על בסיס האיתנות של אותה מערכת והכלים שעמדו לרשותנו.

יאיר אבידן: אני חושב שזו נקודה שחברי הכנסת הנכבדים צריכים להבין כי היא נקודה מאוד מאוד מרכזית.

יאיר אבידן: הרבה מאוד רגולטורים בעולם בדרך כלל אומרים, תצברו כריות בתקופת השגרה ועם פרוץ המשבר תגדילו את הכריות כי אנחנו במשבר.

יאיר אבידן: זה כמו בערך לבוא ולהגיד לדב, צבור שומנים בקיץ וכשאתה ישן בחורף תמשיך להשמין.

יאיר אבידן: האירוע המרכזי שקרה כאן זה שהמערכת הבנקאית בישראל נכנסה כמערכת מאוד מאוד איתנה, ואגב כניסת המשבר הפיקוח על הבנקים איפשר ואישר למעשה להשתמש בכריות ההוניות ולעשות שימוש על מנת להניע את המשק.

יאיר אבידן: אני חושב שזה אירוע מאוד מאוד מרכזי, הוא לא אירוע שקורה כל יום, ולכן רציתי טיפה להדגיש אותו, אז הורדו דרישות ההון.

יאיר אבידן: כמובן לצד זה בהיבט של שמרנות וזהירות אגב הורדת דרישות ההון, עוצרים את חלוקת הדיבידנדים, ולצד זה כמובן ראינו שאחד הקטרים שעדיין צומח זה נושא של העולם של הבינוי והנדל"ן לצד צמצום מסוים בענפי התעשייה האחרים.

יאיר אבידן: העלינו את רף המגבלה הענפית לנדל"ן ובצד זה כמובן המערכת הבנקאית, ותיכף תראה את הנתונים, נרתמה כזרוע הביצועית והחיתומית של המדינה בקרנות בערבות המדינה.

יאיר אבידן: כאן אנחנו רואים אינדיקציה שהיא נכונה ל-16 באוגוסט על היקף הפעילות והביצועים בהלוואות בקרנות בערבות המדינה.

יאיר אבידן: בהיקף הכולל הועמדו קצת למעלה מ-19 מיליארד שקלים כשעיקרם הועמדו לעסקים קטנים ובינוניים ששם למעשה כרגע פחות או יותר מוצתה המכסה.

יאיר אבידן: נציין שהייתה מכסה יותר קטנה, כשעם עליית הביקוש החשב הכללי פתח מפעם לפעם את המסגרות וגם כרגע אני מבין שצופה פני עתיד - - -

קריאה: הלוואות הממשלה.

יאיר אבידן: נכון.

יאיר אבידן: השורה הראשונה זה קרנות בערבות המדינה בשיעור של 15% כיסוי כולל של אפשרות ההפסד.

מנסור עבאס: אדוני המפקח, האם יש נתונים על נתוני האשראי ביישובים הערבים?

יעקב מרגי: אתה רוצה ללכת לפרשנות.

מנסור עבאס: זאת שאלה לא פרטנית, זאת שאלה מרכזית.

מנסור עבאס: על זה אנחנו מתלוננים, על זה מקיימים דיון.

יעקב מרגי: אני מוכן לתת לך עוד הזדמנות לבוא ולתת לנו סקירה על פעילות המערכת הבנקאית בשגרה.

יעקב מרגי: אין לי בעיה להקצות לך דיון.

יעקב מרגי: תתמקד בסוגיה של משבר הקורונה.

אוסנת הילה מארק: אולי כדאי שנתמקד גם בשאלה של האשראי.

אנטאנס שחאדה: מאוד חשוב הנתונים שהוא מציג, אדוני היושב-ראש, לדוגמא עסקים קטנים בסיכון מוגבר, רק 16% - - -

יעקב מרגי: בבקשה, תסביר את השקף הקודם.

יאיר אבידן: השקף הקודם מציג את הנתונים השונים בקרנות השונות.

יאיר אבידן: לא כולן קמו באותו מועד.

יאיר אבידן: הקרן הראשונה שקמה היא עסקים קטנים ובינוניים.

יאיר אבידן: גם היא קמה בהיקף כספי הרבה יותר קטן.

יאיר אבידן: היא קרן שהייתה גם לפני המשבר.

יאיר אבידן: היא קרן שפעלה בשוטף.

יאיר אבידן: עם המשבר למעשה הפעילו אותה ביתר שאת.

יעקב מרגי: אלה סדרי הגודל של הקרנות במשבר.

יאיר אבידן: ודאי, זה הניצול כרגע.

יאיר אבידן: הקרן הראשונה שהיא בעסקים קטנים ובינוניים, כפי שאנחנו רואים, בסך הכול כרגע היא עומדת על 18 מיליארד שקלים, מתוכה העמידו 17.5 מיליארד שקלים.

יעקב מרגי: השקף הזה מלמד אותי שהעסקים הקטנים עובדים על שוליים צרים מאוד ועובדה שיש פה ניצול כמעט מלא.

אוסנת הילה מארק: אם אדוני יסתכל בשקפים הבאים בתור, אתה תבין שבעניין של אשראים של העסקים האלה, הם כבר לא בשוליים, הם הלכו לאיבוד, אדוני.

יעקב מרגי: בואו נראה.

יעקב מרגי: בבקשה.

יאיר אבידן: כאן אכן רואים שבעסקים קטנים ובינוניים מוצתה כמעט מלוא המסגרת וככל שיהיה ביקוש, אז המסגרת תוגדל על ידי החשב הכללי.

יאיר אבידן: לגבי עסקים גדולים, ככל הנראה המסגרת היא קצת פחות אטרקטיבית, בין היתר בגלל יכולתם של אותם עסקים גדולים לנהל משא ומתן עם המערכת הבנקאית ולמצוא את הפתרון.

יאיר אבידן: עסקים קטנים ובינוניים בסיכון מוגבר היא קרן שקמה גם בשלב יותר מאוחר.

יאיר אבידן: היו כמה חסמים שפעלנו להסיר אותם באמצעות החשב הכללי ואני יכול להעיד מהשבוע–שבועיים האחרונים שחלה שם התעוררות בהיקף הניצול.

אוסנת הילה מארק: אדוני יכול לתת לנו פילוח של בנקים שנתנו יותר הלוואות מאשר בנקים אחרים?

יאיר אבידן: אין לי כאן את המידע.

אוסנת הילה מארק: בנק פועלים ובנק לאומי הם הבנקים שהכי מקשים על העסקים הקטנים ולא נותנים להם לזוז לא ימינה ולא שמאלה.

אוסנת הילה מארק: לא משחררים, אדוני.

יעקב מרגי: אמרת הכול.

יעקב מרגי: זה דואופול ששולט כמעט 70%.

יעקב מרגי: מי מתחרה בהם?

אוסנת הילה מארק: אף אחד.

יאיר אבידן: חבר הכנסת מרגי, אני מבקש לא להיכנס לבנקים הפרטניים.

אוסנת הילה מארק: סליחה, אתה המפקח שלהם.

יאיר אבידן: אני המפקח שלהם, נכון.

יאיר אבידן: אני מדבר על הנתונים.

יעקב מרגי: מר אבידן, מרגע זה אתה מדבר אלי.

יעקב מרגי: אני רוצה להיכנס לדיון.

יעקב מרגי: הסקירה ארוכה מדי.

יאיר אבידן: אז אני מצטער.

יעקב מרגי: ברגע שאתה עונה לכל אחד, אז זה יהיה ארוך עוד יותר.

יעקב מרגי: בבקשה, בוא תסיים את הסקירה.

יאיר אבידן: בסופו של דבר אני חושב שניתן לראות גם מהשקף הבא, סך הכול הוגשו כ-80,000 בקשות.

יאיר אבידן: המערכת הבנקאית טיפלה בכ-80,000 בקשות לעסקים קטנים ובינוניים שאכן זה אזור שבהחלט נפגע.

יאיר אבידן: כשליש מהבקשות נדחו במסגרת הנושא של יכולות החיתום ותפיסת החיתום של המערכת הבנקאית, וכ-60% מאותן בקשות אושרו, שזה מה שנראה שבסופו של דבר מילאו פחות או יותר את המחסנית.

יאיר אבידן: אני מעריך שככל שהמחסנית תוגדל באותה אוכלוסייה של עסקים קטנים ובינוניים - - -

אנטאנס שחאדה: רק 60% קיבלו.

יאיר אבידן: נכון.

יאיר אבידן: זה האחריות החיתומית.

יאיר אבידן: בוא נזכור שבסופו של דבר יש הסכם בין החשב הכללי לבין המערכת הבנקאית.

יאיר אבידן: המערכת הבנקאית מחויבת, היא הזרוע הארוכה של החשב הכללי לחתם באופן אחראי וזו מסגרת החיתום האחראי - - -

יעקב מרגי: אנחנו מדברים על עסקים קטנים ובינוניים בסיכון מוגבר.

אנטאנס שחאדה: לא בסיכון.

אנטאנס שחאדה: עסקים קטנים ובינוניים, רגיל.

יעקב מרגי: בסדר, דיברנו על זה וראינו ניצול גבוה.

אנטאנס שחאדה: לא ניצול.

אנטאנס שחאדה: מסך הכול שהגישו בקשות, 60% מסך כל העסקים קיבלו.

יעקב מרגי: וזה ניצול של 97% מהקרן.

אנטאנס שחאדה: 60% מהעסקים ניצלו 97%.

יעקב מרגי: חכה שתראה את התמונה על העסקים הקטנים והבינוניים בסיכון, תראה שהיא לא ממלאה את הייעוד שלה.

יעקב מרגי: אם אני מודע שזה בסיכון ואני מקים קרן בגלל שזה בסיכון ואני לא נותן בגלל שזה בסיכון, היא לא ממלאת את היעד שלה.

יאיר אבידן: אני חושב שאפשר להתקדם קצת מעבר לאשראי.

יאיר אבידן: נעבור הלאה לקטע של זמינות אשראי.

יאיר אבידן: בהחלט המערכת הבנקאית ניסתה באותה תקופה, כמובן בסיוע של הפיקוח לעשות צעדים לטובת משקי הבית במשבר.

יאיר אבידן: העלינו את הרף שאיפשר להעמיד הלוואה לכל מטרה במשכון של דירה.

יאיר אבידן: אפשרנו לתת משכנתאות גם לעובדים שהם בחל"ת, שזה מעבר למסגרות המקובלות, וגם צמצמנו את דרישות ההון מהבנקים, בעולם הזה של דרישות ההון למשכנתאות.

יאיר אבידן: אני רוצה לעבור עמוד ולתת רק אינדיקציה מהירה לכך שמחירי האשראי בתקופת המשבר, אני לא הולך לכל יום ויום בתקופה אבל מי שמסתכל על הגרף הזה ועל הגרף בשקף הבא, למעשה רואה שהמחירים בתקופת המשבר, הגם שסביבת הסיכון עלתה וזה ברור לכולנו, המערכת הבנקאית שמרה על מחירי אשראי מאוד דומה.

יאיר אבידן: נעבור לשקף הבא שמדבר על מגמות באשראי במהלך המשבר.

יאיר אבידן: אנחנו מסתכלים על סך הכול האשראי שניתן מה-1 במרץ עד ה-31 ביולי.

יאיר אבידן: אנחנו רואים שסך הכול האשראי שניתן במשק הוא כ-20 מיליארד שקלים.

יאיר אבידן: רק לתת אינדיקציה לחברים בוועדה.

יאיר אבידן: כשהאשראי שניתן במדינת ישראל גרוסו מודו בשנה רגילה הוא בין 40 ל-50 מיליארד שקלים, אנחנו רואים שתוך כדי תקופת המשבר, בתקופה הרבה יותר קצרה ניתנו למעלה מ-20 מיליארד שקלים.

יעקב מרגי: מה זה הצרכני מינוס?

יאיר אבידן: החלק העיקרי זה בא ממקום של הביקוש, לא ממקום של ההיצע.

יאיר אבידן: משקי הבית צמצמו את הדרישות שלהם למעשה ונכנסו לאיזשהו תהליך גם של מגננה.

יאיר אבידן: צורכים פחות וזו התוצאה.

יעקב מרגי: אני לא רוצה להתאפק.

יעקב מרגי: לקראת הדיון הזה קיבלתי מספר פניות מגורמים בנקאיים שהם בחרדה שמא המהלך הבא של הרפורמה, שניתן גז על קטע הצמצום של מסגרות האשראי בבנקים.

יעקב מרגי: יש לי דעה, לא קשור הדעה שלי בנושא הזה, שזה לא העת לקצץ לבנקים, לסגור את האשראי למשקי הבית ולהגדיל את מסגרות האשראי של כרטיסי האשראי.

יעקב מרגי: אם אתם כל כך מחמירים עם משקי הבית וכל כך לא אוהבים לתת להם אשראי, מה החרדה שלכם?

יעקב מרגי: אתה מבין את הפרדוקס?

יאיר אבידן: אני חושב שהנחת היסוד שלך, עם כל הכבוד חבר הכנסת מרגי, היא פשוט לא נכונה.

יאיר אבידן: אנחנו הולכים לעשות שני דיונים, דיון אחד על מסגרות כרטיסי האשראי, אפרופו החקיקה.

יעקב מרגי: אני אגיד לך ממה הוא נובע.

יעקב מרגי: אני רק תוהה, אם קשה ולא טוב לבנקים לתת אשראי למשקי הבית, מה אכפת לך שייושם הצעד הבא?

יאיר אבידן: בשבילי זה מה אכפת לכם.

יאיר אבידן: אני המפקח על הבנקים.

יעקב מרגי: תגיד לי איפה אני טועה.

יאיר אבידן: אף אחד לא יודע מי אמר לך מה.

יעקב מרגי: אחד מהדואופול.

יאיר אבידן: חבר הכנסת מרגי, אני צריך לנסות להתמקד.

יאיר אבידן: ה-5.6 מיליארד שקל קיטון באשראי הצרכני, רובו ככולו מוסבר לא מהחמרת הקריטריונים לחיתום, רובו ככולו מוסבר מהיצעי הביקוש הצרכני.

יעקב מרגי: בא המפקח על הבנקים, מציג לי שקף.

יעקב מרגי: לא היית מציג את השקף הזה, יכול להיות שלא היינו דנים בזה עכשיו.

יעקב מרגי: הייתי דן בצמצום מסגרות האשראי.

יעקב מרגי: כשאתה מתגאה ואומר לי, תראה, בגלל מגמות באשראי במהלך המשבר, פלוס, פלוס, גם זה לא אחוזים לא מי יודע מה גבוהים, ואני מגיע לצרכני שהוא רובו ככולו, מסה קריטית נמצאת בחל"ת, ההכנסות יורדות, אי ודאות גדולה, שם אני ב-9%-, למה?

אוסנת הילה מארק: ההיפך, פה אתה רואה שהצרכני הוא אחראי, אז איפה הבעיה?

יעקב מרגי: גבירתי, אני מחייך, למה?

יעקב מרגי: אני ציפיתי שהוא יבוא וינתח לי את זה.

יעקב מרגי: יבוא ויגיד לי, יכול להיות שזה לא בגלל הבנקים.

יעקב מרגי: יכול להיות שבגלל חשש של משקי הבית, הם משכו - - -.

יאיר אבידן: חבר הכנסת מרגי, כשאני אומר שזה בא מהביקוש, זה בדיוק מה שאני אומר.

יאיר אבידן: המקום הוא בדיוק האחריות שחברת הכנסת דיברה עליה.

אוסנת הילה מארק: אז ההיפך, תן להם, תשחרר.

יעקב מרגי: לא, אין ביקוש הוא אומר לך.

יעקב מרגי: ה-9%- זה בגלל שאין ביקוש.

אוסנת הילה מארק: כרטיסי האשראי שלהם חסומים, בגלל זה אין ביקוש.

אנטאנס שחאדה: אשראי זה לא רק כרטיסי אשראי.

אוסנת הילה מארק: אני מדברת גם אשראי במסגרות העו"ש וכו'.

אוסנת הילה מארק: אם האשראי במסגרות העו"ש לא כמו שאתם עכשיו רוצים להביא אותם למצב של קיצוץ ב-50%, אז אנחנו לא נמצאים שם.

יאיר אבידן: חבר הכנסת מרגי, אני רק רוצה לתקן.

יאיר אבידן: חברת הכנסת אמרה שאנחנו או הבנקים רוצים לצמצם ב-50% את מסגרות כרטיסי האשראי.

יאיר אבידן: הבנקים, התפקיד שלהם בין היתר זה לקיים את חוקי מדינת ישראל.

אנטאנס שחאדה: הבנקים נלחמים לא לעשות את זה.

יאיר אבידן: חברים, בואו רק נשים את הדברים שנדבר בשפה אחת, שנהיה מאוחדים, לא כל אחד שיגיד מה שהוא רוצה.

יאיר אבידן: חבר הכנסת מרגי, חשוב שרק העובדות יהיו נכונות.

יעקב מרגי: העובדות יותר חשובות.

יאיר אבידן: החקיקה באה ואמרה שבינואר 2021 בנק הפועלים ובנק לאומי צריכים לרדת ב-50% מהמסגרות שהיו להם בדצמבר 2015 ככל שמעל 5,000 שקלים, וינואר 2021 הוא בפתח.

יאיר אבידן: אם רוצים לדון בנושא הזה - - -

יעקב מרגי: אנחנו נדון בזה, לא רוצים להקדים את המאוחר.

יאיר אבידן: בסופו של יום ההחלטה היא של הוועדה הזאת.

יעקב מרגי: יש דעות לכאן ולכאן.

יאיר אבידן: אנחנו זה לא הפיקוח על הבנקים.

יאיר אבידן: יש חוק במדינת ישראל.

יאיר אבידן: ידונו במימוש של תכלית החוק באותו מועד.

יאיר אבידן: כל מה שפה רציתי להציג, ואני מציג גם את הדברים כמות שהם, זה נתון תוצאתי, לא נתון שנבע מזה שהבנקים סגרו את מסגרות האשראי.

יאיר אבידן: מצד שני, ברור פה לכולם שברגע שיש 700,000 או 800,000 מובטלים, רמת הסיכון עלתה, כל בנק מלווה את לקוחותיו בהתאם להיכרותו ולהבנתו איתו ופועל איתם בשום שכל ובניהול הסיכונים שלו.

יאיר אבידן: רק לתת תשומת לב להיבטים, כמה לקוחות הגיעו למערכת הבנקאית.

יאיר אבידן: המערכת הבנקאית יחד עם הפיקוח על הבנקים הגיעה למתווה של דחיית הלוואות גם בעולם המשכנתאות וגם בעולם הצרכני.

יאיר אבידן: בסך הכול רואים את היקף ההלוואות שבהם ביצעו הקפאה ו/או דחייה, בין אם זה אשראי למשכנתאות ובין אם זה אשראי צרכני, נותן אינדיקציה כרגע שבשלב הראשון כשהמשבר היה בעיצומו וחוסר הוודאות הייתה גדולה, חלק ממשקי הבית שביקשו דחייה או ניצלו את האפשרות של הדחייה, חזרו עכשיו לשלם כסדרם.

יאיר אבידן: כרגע הנושא של משכנתאות ירד מהיקף של כ-25% משיעור התיק לאזור של ה-11%, שזה בהחלט אינדיקציה מאוד מאוד חיובית לבוא ולהראות שהמשק למעשה חוזר לאט לצעדיו.

יאיר אבידן: אכן, עדיין יש היקף משכנתאות שמוקפאות בהיקף די משמעותי, שבהם נטפל תוך כדי תנועה.

אנטאנס שחאדה: אדוני היושב-ראש, הערה מאוד חשובה לדעתי.

אנטאנס שחאדה: הרי קרו פה שני תהליכים.

אנטאנס שחאדה: הם הפסיקו לשלם את ההלוואות, יש כסף פנוי לצריכה במקום תשלום הלוואות ובו-זמנית יש ירידה באשראי.

אנטאנס שחאדה: זה ביחד מבהיר את עומק הבעיה.

אנטאנס שחאדה: שני הנתונים האלה ביחד מסבירים את עומק הבעיה.

אנטאנס שחאדה: מדובר פה על כמעט 370,000 משקי בית שביקשו לדחות אשראי רגיל ו-170,000 משכנתאות, אז הבעיה היא לא רק 9%- באשראי, הבעיה הייתה חריפה יותר.

יאיר אבידן: נכון.

יאיר אבידן: אני חושב שההערה שלך היא בהחלט - - - .

יאיר אבידן: אם אנחנו רוצים רק לסכם, אז בסך הכול ברור שאנחנו נמצאים היום באי ודאות מאוד גדולה.

יאיר אבידן: רק כדי לתת איזושהי אמירה על סיבת הסיכון, אז אנחנו נמצאים גם בסביבת סיכון כלכלי, אנחנו נמצאים בסביבת סיכון תחלואתית שברור שאנחנו מתמודדים איתה.

יאיר אבידן: עם כל הכבוד למשכן הזה, אנחנו גם נמצאים בסביבת סיכון פוליטית מסוימת שהיא גם משפיעה על המשק.

יאיר אבידן: אנחנו גם נמצאים בסביבת סיכון ביטחונית מפה ושם ולכן רמת הסיכון עולה ולכן המשבר הוא כאן ואיתנו, לכן גם ציינו שבסופו של דבר יש כאן איזשהו משולש.

יאיר אבידן: המשולש הוא הבנקים, המשולש הוא הלקוחות, ובקדקוד של המשולש יש ממשלה.

יאיר אבידן: הממשלה, המקום שלה, ואני לא הדובר שלה כמובן, אבל בעולם הכלכלי בסופו של דבר הממשלה נכנסת במקום שיש כשל שוק.

יאיר אבידן: אם נגיד הוא משבר של 100 שנה, 90 שנה או 110 שנה, זה לא כל כך משנה.

יאיר אבידן: זה המקום שבו הממשלה, ואכן אין ספק שגם רשת הביטחון שניתנה, כולל דמי האבטלה עד יולי, נותנת איזושהי תחושה נוספת של ביטחון גם למערכת הבנקאית כמובן לבוא ולהמשיך ללוות את לקוחותיה.

יאיר אבידן: אנחנו בפיקוח על הבנקים עשינו שימוש ונמשיך לעשות שימוש בכל הכלים שאנחנו יכולים.

יאיר אבידן: גם אנחנו בין הגל הראשון לגל השני יחד עם המערכת הבנקאית עשינו ועושים תהליך של הפקת לקחים, של המשך היערכות.

יעקב מרגי: מר אבידן, תודה רבה על הכבוד והיחס שנתת לוועדה.

יעקב מרגי: אני חושב שזה ראוי לדיון בפני עצמו כדי שנוכל לרדת לעומקם של דברים, סעיף-סעיף.

יעקב מרגי: הדיון היום מתמקד בפעילות הבנקים במערכת הבנקאית בעידן הקורונה והצעות לסדר של חברי כנסת שהציעו, לכן אני ברשות כל החברים נותן למציע השני.

יעקב מרגי: יבגני, בבקשה.

יבגני סובה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יבגני סובה: גם תודה רבה לך אדוני, המפקח על הבנקים.

יבגני סובה: אני הבנתי שזה בכלל פעם ראשונה שאתה נותן סקירה בפני חברי הכנסת, לכן אנחנו נשמח גם בהמשך לשמוע דברים.

יבגני סובה: ההצעה לסדר שאני וחבריי הגשנו, היא מתייחסת בעיקר לפלח נפרד באוכלוסייה, אני מדבר על כל מי שלקח משכנתא במסגרת מחיר למשתכן.

יבגני סובה: כמובן שאנחנו דואגים לכל מי שנמצא בקשיים, אבל הסוגיה הזאת עלתה בחודשים האחרונים כי האנשים האלה למעשה בני ערובה של המצב.

יבגני סובה: מצד אחד הם מחכים עד שהבנייה תסתיים.

יבגני סובה: מיום ההגרלה עד השלב של האכלוס לוקח זמן.

יבגני סובה: אני חייב להגיד גילוי נאות, אני גם במחיר למשתכן.

יבגני סובה: לא רוצה להגיד מה אבל אני עדיין לא לקחתי משכנתא.

יבגני סובה: זה לוקח לפחות שבע שנים.

יבגני סובה: אצלי זה לקח כמעט שמונה שנים מיום שאתה מתחיל את כל ההגרלות עד שאתה מגיע לזכייה.

יבגני סובה: שנה וחצי אחרי הזכייה, רק את האישור לבנייה ולאחר מכן אתה מגיע לחתימת הסכם, ושלוש שנים בנייה.

יבגני סובה: הרבה זוגות נקלעו למצב מאוד בעייתי בגלל שתשומות הבנייה, כל התוספת הזאת היא לא מיום שאתה חותם על הסכם הרכישה, שזה כמו כל זוג, אלא מיום שהקבלן זכה בקרקע, ונוצר מצב שהרבה זוגות לפני משבר הקורונה לקחו משכנתאות גדולות בשביל לחסוך את תשומת הבנייה ובכך לקחת משכנתא ולשלם, כי המשכנתא היא מסובסדת ב-90%, וחלק מהם איבדו את העבודה במהלך הקורונה ואז נקלעו לסיטואציה שמצד אחד אין להם אפשרות למכור דירה כי הבנייה עוד לא הסתיימה, וגם כאלה שיש להם אכלוס, לא יכולים לעשות את זה כי אז הם יצטרכו לשלם קנס של מאות אלפי שקלים.

יבגני סובה: השאלה אם יש לך, אדוני המפקח, את הפתרון לזה?

יבגני סובה: כי בנקים מצד אחד אומרים, תיקח 90%, וזה מגיע לסכומים אסטרונומיים כי המדינה למעשה נותנת מצד אחד אפשרות, מצד שני מכניסה אותם למלכודת הזאת.

יבגני סובה: האם אתה מתייחס ספציפית לנושא של נוטלי משכנתא במסגרת מחיר למשתכן?

יבגני סובה: האם אתה מזהה בעיה?

יבגני סובה: אם יש לך סטטיסטיקה, כמובן נשמח לראות כי הבעיה הזאת כנראה לא תיפתר בחודשים הקרובים, וזו הצעה לסדר שהגשנו ולכן נשמח לשמוע.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: תשובות בסוף.

יעקב מרגי: עידן רול, בבקשה.

עידן רול: תודה רבה אדוני היושב-ראש.

עידן רול: קודם כל ברכות למפקח על הבנקים עם כניסתו לתפקיד.

עידן רול: אני רוצה להתייחס לסוגיה של קרן ההלוואות לעסקים בסיכון.

עידן רול: אני נמצא בקשר עם לא מעט מסעדנים.

עידן רול: רבות מהמסעדות מוגדרות כעסקים בסיכון והם מדווחים על קשיים מאוד גדולים, עוד לפני שראיתי את הנתון הזה, לממש בעצם את ההלוואות.

עידן רול: התשובות שהם מקבלים, ולפי בחינה בעצם של הנימוקים ניתן לראות שקודם כל הנימוקים הם בדרך כלל, אתם עסק בסיכון ולכן לא משתלם לנו לתת לכם הלוואה, שזה כאמור סותר את עצם הרציונל של הקרן הזאת.

עידן רול: בנוסף, ניתן לראות שאין ממש מסר אחיד למה דוחים.

עידן רול: חלק מציגים את כל הנתונים הנכונים ועדיין לא מקבלים.

עידן רול: את התנאים הטכניים הם מממשים ועדיין בסופו של דבר אצל רבים פשוט אומרים, תזרים המזומנים שלכם לא ודאי ולכן אי אפשר להלוות לכם.

עידן רול: מסעדות כמובן תלויות גם בזה שאין מתווה, תו סגול ייעודי למסעדות כמו שיש באירופה, וגם בזה שמאיימים כל יום בסגר מחדש, והם נאלצים לזרוק סחורה לפח.

עידן רול: הם לא יודעים איך להיערך ולכן תזרים המזומנים נפגע.

עידן רול: כשמסעדה לא עובדת, תזרים המזומנים נפגע.

עידן רול: שאלתי היא כזאת: אין לי את הנתונים של כמה בקשות נדחו, אבל אחוז המימוש הוא כל כך מזערי.

עידן רול: 16% בלבד מומשו.

עידן רול: זה עסקים בסיכון.

עידן רול: אין להם את מחר, אין להם את מוחרתיים.

עידן רול: אשמח לשמוע מה הקריטריונים המדויקים ואיך אפשר לסייע להם כן לקבל את ההלוואות האלה, כי לשם זה נוסדה הקרן ויש 4 מיליארד שקלים צבועים.

עידן רול: בנוסף, במידה והבנקים לא מגלים נכונות ו-60% ערבות של המדינה לא מספיקה, אז אני קורא כאן למשרד האוצר להכניס יד לכיס ולסייע לכל אותם עסקים בסיכון ולהבין שצריך להעלות את גובה הערבות כמו שנתנו לאל על, כמו שנותנים לחברות אחרות.

עידן רול: גם מסעדה משדרות וגם בית קפה מעפולה צריכים סיוע בתקופה הקשה הזאת.

עידן רול: הם מחזיקים עובדים שאחרי זה יזרקו למעגל העבודה, וזו סוגיה שדורשת מענה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אימאן, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם, אחרי שהחברים והחברות הטיבו לדבר על כל הדברים בעניין של העסקים ושל השוק האפור ושל המשכנתאות, שזה באמת דברים מאוד חשובים, במיוחד הסוגיה של המשכנתאות שהיא נמצאת בפרק זמן מסוים.

אימאן ח'טיב יאסין: אם לא תהיה אפשרות לנצל ולממש את אותה זכאות, אז הזוג לא יכול להמשיך את חייו כמתוכנן.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להתייחס לעסק, אם אפשר לקרוא לזה עסק, לצרכנים, למשקי הבית, לאנשים המוחלשים, במיוחד לאותן נשים וחד-הוריות.

אימאן ח'טיב יאסין: מהניתוח שראינו, אנחנו ראינו שנשים חד-הוריות, נשים בכלל, נערות ובני נוער בגילאי ה-20, אוכלוסייה בגילאי ה-50 ומעלה הם הרוב המוחלט של האנשים שנפגעו מהקורונה והם נמצאים או בחל"ת או באבטלה.

אימאן ח'טיב יאסין: רואים את ההתמודדות היום-יומית הקשה שלהם עם מערכות הבנקים.

אימאן ח'טיב יאסין: מצד אחד זה הגבלות באשראי שלהם, זה חסימה של כרטיסי האשראי שלהם, ומצד שני הצורך בקיום מכובד.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא רק מפנה את השאלה לבנקים, אני מפנה את השאלה גם לממשלה דרך הוועדה.

אימאן ח'טיב יאסין: מה האחריות של הממשלה ושל הבנקים כגוף עסקי שהרווחים שלו לאורך כל הדרך הם גם מאותם לקוחות, וכשהם נקלעים למצוקות, אז זורקים אותם.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מצפה שבמקום הזה גם תינתן התייחסות, ולעזור לאותן משפחות, לאותם אנשים להמשיך את החיים שלהם, כי אי אפשר גם לדבר אפילו על עסקים קטנים ואפילו על עסקים גדולים.

אימאן ח'טיב יאסין: בסופו של דבר הצרכנים, הקליינטים, זה אותם אנשים.

אימאן ח'טיב יאסין: זה מעגל שאחד מזין את השני והחוליה הראשונה זה אותם צרכנים, לכן צריך לתת פתרונות לסוגיה הזאת.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אנטאנס.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה אדוני היושב-ראש.

אנטאנס שחאדה: מר יאיר, מערכת פיננסית מפותחת, איתנה, זה תנאי הכרחי לפיתוח כלכלי.

אנטאנס שחאדה: לפי הנתונים שפרסם הממ"מ, מרכז המחקר והמידע של הכנסת לפני כמה שנים, יש עדיין פערים רחבים במספרי הסניפים ביישובים ערביים לעומת יישובים יהודיים פר נפש, פר תושב.

אנטאנס שחאדה: גם כמות האשראי שניתנת ביישובים הערבים נמוכה יותר ועלות הריבית גבוהה יותר.

אנטאנס שחאדה: זה לתשומת לב המפקח.

אנטאנס שחאדה: זה נושא שצריך לטפל.

אנטאנס שחאדה: אתה באת מהתחום הזה, אתה יודע שללא מרכנתיל דיסקונט ובנק ערבי שהיה בזמנו, שהיום בנק לאומי, אחרת כמעט לא היו סניפים של בנקים ביישובים ערבים.

אנטאנס שחאדה: ברוב היישובים יש סניף אחד, לרוב מרכנתיל או לאומי.

אימאן ח'טיב יאסין: יש ישובים שאין בהם עד היום.

אנטאנס שחאדה: כן, עד היום ברהט אין אף סניף.

אימאן ח'טיב יאסין: ברהט יש מרכנתיל.

אנטאנס שחאדה: חדש, לכן זה לתשומת לב.

אנטאנס שחאדה: הבעיה השנייה זה לגבי העסקים ומשקי הבית, אבל הבעיה האקוטית באמת זה שוק המשכנתאות.

אנטאנס שחאדה: לוקחי המשכנתאות מהאוכלוסייה הערבית זה כמעט 8% בלבד וזה כולל ערים מעורבות.

אנטאנס שחאדה: האוכלוסייה הערבית שגרה ביישובים מעורבים מעלה את אחוז לוקחי המשכנתאות, וזה ביחד 8% כי אין אפשרות לקחת משכנתאות, אתה מכיר את זה טוב מאוד ביישובים הערבים.

אנטאנס שחאדה: בנק ירושלים מצא מנגנונים והתגבר על הבעיה.

אנטאנס שחאדה: בנק הפועלים, יש לו תוכנית מיוחדת שגם מנסה לעזור, להקל, אבל זה לא מספיק.

אנטאנס שחאדה: כמות היצע המשכנתאות נמוכה מאוד וזה גורם לבעיות של פשיעה, אלימות ובעיות חברתיות-כלכליות.

אנטאנס שחאדה: זה לטיפולך, אדוני.

אנטאנס שחאדה: אנחנו נקבע ישיבה מפורטת כדי לדון.

אנטאנס שחאדה: עכשיו בתקופת הקורונה, מהנתונים מבדיקה ראשונה, כמעט 60% מהעסקים ביישובים הערבים שפנו לקבל הלוואה, נדחו.

אנטאנס שחאדה: 60% דחייה של עסקים ביישובים הערבים לעומת ממוצע של 60% קבלה בכלל האוכלוסייה, זאת אומרת שביישובים היהודים זה כמעט 65%–70% קבלה.

אנטאנס שחאדה: גם זה לתשומת ליבך.

אנטאנס שחאדה: הבעיה של השוק הפיננסי, מערכת בנקאית מודרנית, איתנה, זה יכול לשפר.

אנטאנס שחאדה: אי אפשר לפתח כלכלה בלי מערכת פיננסית כזאת.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: רק משפט אחד אני רוצה להוסיף לגבי הגבלת חשבונות.

אימאן ח'טיב יאסין: למרות שהיה ברור שאסור לעשות הגבלת חשבונות בתקופה הזאת במיוחד לעסקים, הרבה מתלוננים על זה שהגבילו להם את החשבונות.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך לבדוק את הנושא הזה.

יעקב מרגי: אוסנת, בבקשה.

אוסנת הילה מארק: בוקר טוב אדוני היושב-ראש, בהצלחה למפקח הבנקים החדש.

אוסנת הילה מארק: נכנסת בתקופה מאוד מאתגרת.

אוסנת הילה מארק: אני מבקשת לדבר על צמצום 50% ממסגרות האשראי.

אוסנת הילה מארק: אני לא מצליחה להבין, אדוני היושב-ראש, את הסיפור הזה שהממשלה מצד אחד מנסה להניע את המשק ומרעיפה פה אין-ספור תוכניות כלכליות, ובצד השני אנחנו מוצאים את הבנקים שפשוט כורתים את הענף שאנחנו יושבים עליו.

אוסנת הילה מארק: אם עסק, יש לו מסגרת אשראי מסוימת ודווקא בנקודת הזמן הזו אנחנו מוצאים את זה שאתם רוצים להוריד ב-50% - - -

יעקב מרגי: זה הממשלה, לא הם.

אוסנת הילה מארק: לא משנה, אני מדברת עכשיו למפקח על הבנקים וזה הם.

אוסנת הילה מארק: אדוני, בסוף יש פה מישהו שמתווה מדיניות ומפקח על הבנקים.

אוסנת הילה מארק: יש לו "סיי" גדול בעניין.

אוסנת הילה מארק: לטעמי, כמו שאני מבינה את הדברים, ההצעה הזו שעכשיו אנחנו הולכים לצמצם ב-50% את מסגרות האשראי, את כרטיסי האשראי, איך באמת ינוע פה המשק?

יעקב מרגי: לא, כרטיסי האשראי הולכים לגדול.

אוסנת הילה מארק: איך ינוע פה המשק?

אוסנת הילה מארק: איך בעצם אנחנו נמצא את התוכניות הכלכליות שראש הממשלה והממשלה מביאה היום לציבור?

אוסנת הילה מארק: איך אנחנו ניתן להם ביטוי כשעכשיו מה שאנחנו הולכים לעשות זה לצמצם אותה?

אוסנת הילה מארק: אני חושבת שנכון בנקודת הזמן הזו שמדינת ישראל שנמצאת בתקופת הקורונה, נכון להרגע אני חושבת שזה צריך לרדת מ-50% לבערך 25%–30% על מנת שאנחנו נתחיל לראות פה איזושהי צמיחה בתוך המשק ונתחיל להבין שהמשק מתחיל לנוע.

אוסנת הילה מארק: תודה, אדוני.

יעקב מרגי: אתן ליועצת המשפטית של הוועדה להתייחס גם לסוגיה הזו כדי שלא נפתח על זה דיון שהוא דיון סרק.

יעקב מרגי: בבקשה.

מרב תורג'מן: כדי לתת את המסגרת החקיקתית למעשה להוראה הזו להפחית את מסגרות האשראי, אני אפנה את הוועדה לסעיף 9 לחוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל, (תיקוני חקיקה), התשע"ז-2017 שנחקק עוד בסוף שנת 2016, וקובע בהוראת מעבר שמתום ארבע שנים מיום התחילה ועד תום שבע שנים, כלומר במשך שלוש שנים שתחילתן בינואר 2021, בנק ששווי נכסיו עולה על 20% משווי כל הנכסים הבנקאיים, מה שנקרא בנק בעל היקף פעילות רחב, מחויב לצמצם את מסגרות האשראי בכרטיס אשראי של לקוחות הבנק שלו או שהוא מנפיק גם כרטיסי חיוב ב-50%, זאת אומרת שסך כל מסגרות האשראי לא יעלה על 50% מסך מסגרות האשראי בכרטיסי האשראי של לקוחות הבנק כפי שהיה בשנת 2015.

מרב תורג'מן: זו הוראה שנקבעה בחוק, והבנקים, כאמור, הבנקים הגדולים מחויבים לעמוד בהוראה.

מרב תורג'מן: יש סמכות לדחות את זה ואני כבר אבהיר.

מרב תורג'מן: בכל אופן אני רק אציין, שבחישוב סך מסגרות האשראי יובאו מסגרות אשראי שהן גבוהות מ-5,000 שקלים.

מרב תורג'מן: כאמור, עד 5,000 שקלים לא מצמצמים את מסגרת האשראי.

מרב תורג'מן: ההוראה גם קובעת ששר האוצר בהסכמת הנגיד ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת רשאי לקבוע בצו שיעור שונה מהשיעור שציינתי, שהוא צמצום עד לכדי 50%.

אוסנת הילה מארק: זה בדיוק ההצעה שאני מביאה פה.

אוסנת הילה מארק: ההצעה שלי זה שהיות ואנחנו נקלענו למשבר הכלכלי הזה, צריך לצמצם את זה.

יעקב מרגי: כשזה יגיע לוועדה אנחנו נתייחס.

יעקב מרגי: מה שהכי נכון לעשות, נעשה.

יעקב מרגי: מיקי לוי.

מיקי לוי: תודה רבה אדוני.

מיקי לוי: אני לא רוצה לחזור על כל הדברים שאמרו חבריי לגבי צמצום האשראי, הזוגות הצעירים, חסימה של מסגרות אשראי, כרטיסי אשראי, יד קשה עם הלוואות עם זוגות צעירים שנקלעו לבעיה.

מיקי לוי: אני מבקש לנצל את ההזדמנות ולשאול.

מיקי לוי: אין לי טענות לממונה על הבנקים.

מיקי לוי: אני נחרד מהכוונה לדחות את רפורמת דרור שטרום שנמצא כאן עוד פעם, בחצי שנה.

מיקי לוי: אנחנו נותנים במו ידנו לבנקים להמשיך ולחלוב את הפרה הזאת.

מיקי לוי: מספיק.

מיקי לוי: יש חוק, נקבעה הלכה, בואו נצא לדרך.

מיקי לוי: מה אתם מתקפלים?

מיקי לוי: ממה אתם מפחדים?

מיקי לוי: ממה אתה, אדוני שר האוצר, עם כל הכבוד לנגיד בנק ישראל שלא שמעתי את קולו.

מיקי לוי: רק דרך העיתונות אני שומע פה ושם, ופעם אחת ראוי שיגיע גם לוועדה הזו וגם לוועדת הכספים.

מיקי לוי: ממה אתם נחרדים?

מיקי לוי: תוציאו את רפורמת שטרום לדרך.

מיקי לוי: אני אלחם בזה כמיטב יכולתי.

מיקי לוי: אנחנו עשינו, אדוני, בוועדה.

מיקי לוי: אני מצפה לסיוע ממך כדי להכריח.

מיקי לוי: זה רק לטובת הציבור.

מיקי לוי: כל הלוקשים שמכרו לנו, איך אני מבסוט שהיועצת המשפטית מנענעת בראש ומחזקת אותי.

יעקב מרגי: אנחנו נעשה הכול לטובת הציבור.

מיקי לוי: הכול לטובת הציבור.

יעקב מרגי: וגם אם חוקק ולא חוקק.

מיקי לוי: יכול להיות שלמפקח, וזה לא מופנה אליו, יש אולי תשובות עבורנו מדוע רפורמת שטרום נדחית?

יעקב מרגי: לא נדחה כלום בינתיים.

מיקי לוי: אני שומע, אני קורא בעיתונות.

יעקב מרגי: אתה שומע וקורא.

מיקי לוי: הלוואי והוא עכשיו יגיד משפט, לא נדחית, עומדים ביום הזה, יוצאים לדרך.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: דרור שטרום, בבקשה.

דרור שטרום: תודה על ההזדמנות להיות פה.

דרור שטרום: אני אבהיר קודם שאני מגיע לפה רק כיושב-ראש הוועדה לשעבר ולא בתור מייצג של אף גורם כמובן.

דרור שטרום: הגעתי לכאן כדי להסביר בדיוק כמה חשוב השלב הזה בזמן כדי לא ליפול במלכודת שדובר עליה כאן הרגע, והיא הנושא של מה שמכנים קיצוץ מסגרות האשראי.

דרור שטרום: תיכף אני אבקש שיעלו את שני השקפים שביקשתי להראות לכם.

דרור שטרום: אני קורא לזה פתיחת שוק מסגרות האשראי לתחרות, לא קיצוץ ולא בטיח.

דרור שטרום: כל מה שמדובר כאן זה על מונופול בנקאי ששולט במסגרות האלה עשרות שנים, ואני מצטער להגיד, אני פשוט רשמתי לעצמי את הבעיות שדיברו עליהן פה.

דרור שטרום: ההדרה של האוכלוסייה הערבית, מיעוט סניפים, מבוגרים שמוצאים את עצמם בלי סניפים, שזאת בעיה אמיתית.

דרור שטרום: הנושא של משקי הבית, הנושא של עסקים קטנים והמצוקות שלהם.

דרור שטרום: רבותיי, צר לי להגיד לכם בתור מישהו שישב שנתיים הנתונים האלה וממשיך לעקוב, כי המקצוע נהיה גם תחביב.

דרור שטרום: אני אומר לכם, כל הדברים האלה ברובם הגדול הם תוצאה ופונקציה של אי תחרות, של דואופול ששולט בשוק הזה.

יעקב מרגי: רבותיי, אני לא רוצה לחטוא, זה לא הדיון.

יעקב מרגי: הדיון הוא בעידן הקורונה.

יעקב מרגי: העלו את זה, אפשרתי לך.

יעקב מרגי: אנחנו נדון בזה.

יעקב מרגי: זה לא יעבור ככה.

דרור שטרום: אתה צודק.

דרור שטרום: אני רוצה רק לומר דבר אחד, אני מכיר התנהגות של מונופולים כבר 25 שנה.

דרור שטרום: כשאתה מבקש מהם להתנהג יפה כלפי לקוח כזה וכלפי לקוח כזה ולהיות יותר מנומסים ולפתוח מוקד, בסוף הם יענו לזה אבל אנחנו לא פותרים את אבן הראשה, את הבעיה העיקרית.

דרור שטרום: אני רוצה רגע אחד שנבין על מה אנחנו מדברים.

דרור שטרום: כשמדברים על מצוקת משקי הבית אל מול אוכלוסיות אחרות, אז אפשר פשוט לראות את השאלה למה צריך בכלל את התחרות הזאת דווקא בתקופת הקורונה.

דרור שטרום: אני חוזר לנושא תקופת הקורונה כי אחרת לא הייתי כאן.

דרור שטרום: מה שמעסיק אותי עכשיו זה לא החודש הקרוב, זה השנה הקרובה, כי אנחנו על תוואי זמן שבו, כמו שדיברנו בדיון הקודם, אדוני, המצב הולך ומחריף.

דרור שטרום: בואו נראה ממש שני שקפים.

דרור שטרום: קודם כל תראו מה הריבית הבנקאית הממוצעת.

דרור שטרום: אגב, זה לקוח ממסמך של הממ"מ שפורסם לפני שבוע וחצי, טרי ביותר.

דרור שטרום: הריבית הבנקאית הממוצעת לפי מגזרי פעילות - תראו את הריבית על המגזר הצרכני, מה שכתוב "צרכני אחר".

דרור שטרום: תראו את הריבית על מגזר העסקים הגדולים והקטנים ותבינו כמה הפער הזה הוא עצום.

דרור שטרום: אגב, הוא לא מנורמל לרמת הסיכון.

דרור שטרום: תראו את המרווח הפיננסי מהמגזרים האלה.

דרור שטרום: כאן הפער הולך עוד יותר וגדל.

דרור שטרום: אדוני, אנחנו מסתכלים על השנה הקרובה לקראת מה אנחנו הולכים.

דרור שטרום: השאלה אם יפתחו מסגרות האשראי שבהגדרה זה ריבית יותר נמוכה, אם הם יפתחו לתחרות או יישארו בדואופול של הבנקים הגדולים, היא שאלה מכרעת.

דרור שטרום: כל הדאגה המלאכותית הזאת, על מה היא נשענת?

דרור שטרום: אדוני כבר עמד על הבעיה וגם חברת הכנסת מארק עמדה קודם על הבעיה.

דרור שטרום: הטענה הראשונה זה שהאשראי הצרכני הולך להתפוצץ, הולך לגדול בכמויות עצומות.

דרור שטרום: מי שפרנסתו מצטמצמת או לא בטוחה או שהוא בחל"ת או שחס וחלילה מישהו הפך להיות מובטל, אומר, אני לא אשפץ עכשיו את הבית, אני לא אקנה רכב.

דרור שטרום: נוהגים בתגובה, מצמצמים.

דרור שטרום: האשראי הצרכני ירד ב-7%.

דרור שטרום: זה דבר שהוא מאוד מאוד משמעותי.

דרור שטרום: נקודה שנייה, פוחדים שלא יהיה מי שימלא את הוואקום הזה, אז יש לנו רק גם חברות כרטיסי אשראי אבל יש עוד בנקים.

דרור שטרום: יש בנקים רציניים, גדולים, אמיתיים, ביניהם בנק דיסקונט שהמפקח בילה שם כמה שנים טובות, שיכולים להתחרות ועוד לא התחרו אף פעם על הלקוחות האלה של הבנקים הגדולים.

דרור שטרום: הנקודה השלישית, שכולם חושבים שהמשבר יעבור והבנקים הגדולים לא יעדכנו את המסגרות, ישאירו אותן גם עם מובטלים, ישאירו אותן כמו שהן.

דרור שטרום: כולנו יודעים, וזה מחויב גם על פי נהלי בנק ישראל, שבנקים בודקים את עצמם כל רבעון ואם יש פחות הכנסה, גם המסגרת הבנקאית הבסיסית שעליה אף אחד לא מדבר, גם היא תצטמצם, לכן אני אומר, בשורה התחתונה חובה להידרש לנושא הזה כי הוא אקטואלי בד בבד עם הבעיות שדיברנו עליהם.

יעקב מרגי: ברור.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: רן מלמד, איתנו?

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

רן מלמד: שלום, צוהריים טובים, אני מודה על ההזדמנות לדבר.

רן מלמד: אני אגיד את הדברים בקצרה ובסוף, ברשותך, הייתי מבקש להתייחס לדברים שאמר דרור שטרום.

יעקב מרגי: רן, יש מחברי הכנסת שלא מכירים אותך.

יעקב מרגי: תציג את עצמך.

רן מלמד: לשעבר מנכ"ל עמותת ידיד שעסקה הרבה מאוד בהדרה פיננסית ובאוכלוסיות מודרות אשראי.

רן מלמד: היום מנכ"ל פורום ארלוזורוב, עוסק באותם נושאים.

רן מלמד: אני מודה, אדוני, שישבתי והקשבתי קשב רב לדברי המפקח על הבנקים, ובאיזשהו שלב רציתי ממש לקום מהכיסא ולמחוא לו כפיים כי זה נשמע שהכול ממש נפלא, אבל אני רוצה להציג את הדברים בצורה קצת שונה, ברשותך.

רן מלמד: אני גם העברתי לך ולחברי הוועדה מסמך בנושא.

רן מלמד: אני מקווה שהם יקראו אותו.

רן מלמד: אנחנו בחודשים האחרונים בפורום ארלוזורוב מוצפים בפניות של אוכלוסיות מודרות, בעיקר אימהות חד-הוריות, אנשים מבוגרים ואחרים שיצאו לחל"ת, שאיבדו את מקומות העבודה שלהם ובאחת הבנקים הורידו להם את מסגרות האשראי.

רן מלמד: יש שיטה בבנקים שאם אין לך הכנסה קבועה, אז הדבר הראשון שנופל זאת מסגרת האשראי שיש לך.

רן מלמד: אנחנו גם קיבלנו הרבה מאוד עדויות על כך שהבנקים מבטלים באופן כמעט חד-צדדי את האפשרות לשימוש בכרטיסי אשראי או את המסגרות בכרטיסי אשראי.

רן מלמד: אגב, על שני הדברים האלה אין נתונים שמפורסמים לא על ידי הפיקוח של הבנקים ולא על ידי הבנקים עצמם וכנראה הם יודעים מדוע עם עושים את זה.

רן מלמד: יש צמצום קבוע של קווי האשראי.

רן מלמד: הבעיה יותר גדולה, אדוני, כאשר אנשים צריכים להיות בבית.

רן מלמד: כשהם בבית, הם צריכים להזמין אוכל ותרופות לקנות דברים באמצעות האינטרנט או באון-ליין.

רן מלמד: אם אין להם כרטיסי אשראי, הם לא יכולים לבצע את זה.

רן מלמד: נכנס פה כלי חדש יחסית שנקרא כרטיס דביט קארד או מה שנקרא חיוב מיידי, אבל מסתבר שעל פי איזושהי הנחיה עלומה של הפיקוח על הבנקים וכנראה גורמים נוספים, חלק גדול מהגופים במשק לא מקבלים תשלומים בדביט קארד מכיוון שזה תשלום מיידי שלא גורר בעקבותיו תשלום ריבית, הוא לא נדחה ולכן כנראה להם נוח לא להשתמש בו.

רן מלמד: אנחנו מדברים פה על פגיעה מאוד מאוד קשה באוכלוסיות מאוד מאוד חלשות ושהולכות וגדלות.

רן מלמד: הדבר הנוסף, אדוני, הוא הנושא של גביית החובות שהבנקים ממשיכים לעשות באמצעות מערכת ההוצאה לפועל ועורכי דין החיצוניים שלהם.

רן מלמד: המערכת הזאת לא שוקטת על שמריה.

רן מלמד: היא לא הפסיקה לעבוד.

רן מלמד: לא הקפיאו חובות של אנשים כמו שהקפיאו תשלומי משכנתאות ותשלומי הלוואות.

רן מלמד: מי שנכנס למערכת ההוצאה לפועל, בין אם זה היה טיפה לפני הקורונה ובין אם במהלך ימי הקורונה, "אוכל אותה" בגדול, כמו שנקרא היום.

רן מלמד: אני מבקש שאתם תבקשו נתונים מהפיקוח על הבנקים לגבי מספר התיקים בהוצאה לפועל שנפתחו בחודשים האחרונים נגד לקוחות, איפה הם עומדים וכמה כסף נגבה בנושא הזה.

רן מלמד: הדבר האחרון שאנחנו מבקשים, חמישה צעדים קטנים שאנחנו חושבים שהיום צריך לנקוט: הראשון, זה ביטול יזום של הבנקים של כל עיקולי החשבון והשכר שנמצאים היום במערכת המשפטית, ההוצאה לפועל.

רן מלמד: הדבר השני זה הקפאת הריביות.

רן מלמד: גם אם מקפיאים היום את המשכנתאות ואת ההלוואות, לעשות הקפאה של הריביות שלהם, כי אחרת אנשים ישלמו הרבה יותר בהמשך.

רן מלמד: הפחתת שכר הטרחה של עורכי הדין שמנצלים היום את ההזדמנות.

רן מלמד: עורכי הדין של הבנקים מנצלים היום את ההזדמנות, מושכים זמן ומצליחים לקבל, מה שנקרא, שכר טרחה ב' או ג' בסכומים מאוד מאוד גדולים.

רן מלמד: הדבר הרביעי זה שינוי הנחיות בתשלומי הדביט.

רן מלמד: מילה אחרונה על הדברים שנאמרו פה על ידי דרור שטרום.

רן מלמד: עם כל הכבוד לרפורמה ואני בעדה והייתי נוכח בדיונים והייתי בין השאר מעורב בהגדרה של צמצום האשראי עם הגבלה של 5,000 שקל, כי במקור בחוק זה אפילו לא היה זה, אנחנו לא ראינו שום מסמך שמראה שחברות כרטיסי האשראי החדשות או המופרטות הורידו את הריבית ללקוחות.

רן מלמד: יותר מזה אדוני, אנחנו לא ראינו שום דיווח מחברות כרטיסי האשראי החדשות שאומרות, לקוח של בנק שמצמצמים לו את מסגרת האשראי ויבוא אלינו לקבל כרטיס אשראי חוץ-בנקאי שלנו, יקבל את ההפרש או יקבל מחדש את מסגרת האשראי שהלכה לו לאיבוד.

יעקב מרגי: רן, תודה.

יעקב מרגי: לינור דויטש.

לינור דויטש: אני רוצה להביע את דאגתי נוכח הסעיף הזה של דחיית סעיף מסגרות האשראי.

יעקב מרגי: לפחות אני הצלחתי למנוע ממך את החרדה, דאגתך.

לינור דויטש: אני מאוד שמחה על עמדת היו"ר שניכר שמבין היטב את החומר.

לינור דויטש: בניגוד לדיון שהיה לפני שבועיים בוועדת כספים בו חשתי באמת חשש רב לאן הדברים הולכים, אני רואה שיש פה הבנה עמוקה.

לינור דויטש: אנחנו רק לפני חודש וחצי אם אתה זוכר, היינו פה בדיון על דחיית סעיף של הניוד בחשבונות בנק, ואמרתי לכם כבר אז ששיטת הבנקים השיטתית למצוא תמיד תירוץ, אנחנו בארבע שנים מאז שהעברנו את הרפורמה הזאת, על כל סעיף וכל שלב הבנקים מוצאים תירוץ להיתלות בו, למה צריך לדחות ולמה דווקא עכשיו חייבים לדחות את הסעיף הספציפי הזה.

לינור דויטש: זו שיטת עבודה, זו מדיניות, ואנחנו רואים את זה שוב ושוב.

לינור דויטש: גם פה ההיתלות בקורונה כדי לדחות סעיף מהותי של העברת מסגרות אשראי החוצה לחברות כרטיסי האשראי כדי שתהיה תחרות כדי לפתור באופן מערכתי באופן מקרו כלכלי את הבעיות שצוינו פה קודם, לא נתונים מוצגים, ללא שום תמיכה בטענות, ללא שום דבר - - -

אוסנת הילה מארק: טוב, הם היו רגילים להיות לבד.

לינור דויטש: הם מפחדים מתחרות.

לינור דויטש: מה שאנחנו מדברים פה זה על דואופול פועלים ולאומי, כי שאר הבנקים יכולים להתחרות.

לינור דויטש: כל מה שאנחנו מדברים פה זה הורדת המסגרות של פועלים ולאומי, וגם הם, היה להם שלוש וחצי שנים להיערך.

לינור דויטש: נזכרים עכשיו שלושה חודשים לפני להגיד, רגע, רגע, אבל לא צמצמנו, מה, עכשיו בבת אחת לצמצם?

לינור דויטש: התשובה היא כן, בבת אחת תצמצמו.

לינור דויטש: אתם צריכים לצמצם ב-50%?

לינור דויטש: מבחינת השלכה על כלל המשק של כלל הבנקים מדובר על בסך הכול הורדה של 30% מסגרות האשראי.

לינור דויטש: חברות כרטיסי האשראי כן אמרו בדיון הקודם בוועדת הכספים שהן מחכות ללקוחות.

לינור דויטש: אנחנו בכלל לא יודעים גם כמה זה יעזור, כי אנחנו ראינו על פי נתוני הצריכה שהציג פה המפקח על הבנקים שיש ירידה משמעותית בירידת הצריכה בעקבות האשראי הצרכני.

יעקב מרגי: לינור, תאמיני לי, מה שחששתי קרה לי.

יעקב מרגי: דיון שהיה צריך להיות לעידן הקורונה הפך להיות דיון על הרפורמה.

יעקב מרגי: זה רק מראה כמה יש צורך בהתקדמות ביישום של הרפורמה.

יעקב מרגי: יכול להיות שאני למד מכך שאם הרפורמה הייתה מקודמת שנה קודם, יכול להיות שחלק מהבעיות גם בעידן הקורונה היו ממוזערות.

לינור דויטש: אני אוסיף רק שורה קטנה בשולי הדברים בנושא אחר שהוא לא הרפורמה.

לינור דויטש: אתה הגבת בצורה מאוד נכונה לדעתי למפקח על הבנקים כשאמרת האם פישמן ודנקנר ותשובה היו מקבלים אותו יחס שמקבלים עכשיו נפגעי הקורונה, לצורך העניין, והאם נפגעי הקורונה היו מקבלים אותה מחיקת חובות כפי שראינו שקרה ממש לפני חודש וחצי לאליעזר פישמן ובני משפחתו, להם ויתרו על עוד 250 מיליון שקל אחרי שכבר הפסידו 4 מיליארד שקל לחשבון הציבור.

אוסנת הילה מארק: אל תדאגי, לבוזגלו לא עושים את זה.

לינור דויטש: נכון, לבוזגלו לא עושים את זה וגם לא לאלי מנתניה וגם לא למירי מאילת.

לינור דויטש: הם לא מקבלים שום מחיקת חובות ושום דבר.

לינור דויטש: פה אני חושבת שזה המקום כן להעיר ולהזכיר שרק לפני שנה וחצי סיימה פה ועדת חקירה פרלמנטרית את עבודתה, מה צריך לעשות עם הלווים הגדולים והאם הם מקבלים יחס מועדף?

לינור דויטש: התשובה היא כן, זו הייתה המסקנה.

אוסנת הילה מארק: ברור, גם היום.

אוסנת הילה מארק: אני מבטיחה לך שגם היום הם מקבלים יחס מועדף.

לינור דויטש: לכן אני חושבת שזה המקום כן לומר שאני מאוד מקווה שיו"ר הוועדה לאחר הפגרה הקרובה יעסוק בנושא ובחקיקת המלצות ועדת פישמן כדי למנוע מצב שהלווים הגדולים ממשיכים לקבל את היחס המועדף על פני האזרח הקטן.

לינור דויטש: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת בוסו, בבקשה.

אוריאל בוסו: אדוני היושב-ראש, הדיון הזה הוא דיון חשוב וגם מעורר עניין, אבל למעשה הוא דיון שמשליך על כל אחד ואחת מאזרחי מדינת ישראל.

אוריאל בוסו: ישנה אמירה, אני לא רוצה להתייחס לתוך הדבר הזה, שהרבה אנשים ניזקו בקורונה, וגופים, אבל אחד הגופים אולי שהתעשרו בתקופת הקורונה, יכול להיות שזה הבנקים בגלל שבסופו של דבר המדינה נתנה כספים, זה עבר דרך הבנקים.

אוריאל בוסו: אני רוצה לדבר על פשוטי העם.

אוריאל בוסו: יש לי כאן נייר של עובר ושב של אזרח ששלח לי, שבתקופת הקורונה חזרו לו הוראות הקבע.

אוריאל בוסו: אחד אחרי השני חזר לו ואני רואה אחד אחרי השני עמלת החזר חיוב, 60 שקל, 60 שקל.

אוריאל בוסו: היהודי הזה מסכן כי עמלות החזר חיוב לבד, 1,800 שקל בעמוד אחד.

אוריאל בוסו: פשוט לראות את זה ולבכות.

יעקב מרגי: אני מזמין אותך לטפל בזה פרטנית.

יעקב מרגי: אם לא, תעביר לי את זה פרטנית.

אוריאל בוסו: הנקודה הנוספת, תיקון של הוראת שעה שהחזרי צ'קים בתקופה הזאת לא יוכרו כהחזרי צ'קים.

אוריאל בוסו: אתמול התקשר אלי מישהו שחזרו לו כמה הוראות קבע בכרטיס האשראי.

אוריאל בוסו: הוא בא לבנק ואמר להם, חבר'ה, 7,000 שקל בבת אחת, אני לא יכול, בואו נהיה ריאליים, תפרסו לי לחמישה תשלומים.

אוריאל בוסו: אמרו, אין בעיה, חמישה תשלומים אנחנו מוכנים אבל אנחנו מעבירים את הנתונים שלך לנתוני האשראי.

אוריאל בוסו: מחר הוא לוקח משכנתא, הוא נפגע.

אוריאל בוסו: מה הועילו חכמים בתקנתם אם אנחנו מצד אחד - - -

יעקב מרגי: המפקח שמע.

אוריאל בוסו: אומרים לו, הצ'קים לא יוכרו כהחזרת צ'קים, אבל מצד שני הנזק שלו.

אוריאל בוסו: זה רק בתקופת הקורונה.

אוריאל בוסו: אחר כך יהיה לו כסף?

אוריאל בוסו: לכן אני חושב שהבנקים צריכים בחלק הזה בחבילה אחת להגדיל ולסייע.

אוריאל בוסו: תודה רבה.

יעקב מרגי: יישר כוח.

יעקב מרגי: תודה שהצגת את זה.

יעקב מרגי: איתמר גזלה.

איתמר גזלה: שלום אדוני היושב-ראש, אני יודע שאמרת שתייחסו לזה דיון בנפרד אבל אני בכל זאת כן רוצה להציג את עמדת השר שלנו בנושא של קיצוץ מסגרות האשראי.

איתמר גזלה: השר חושב בעצם שזה לא העת לעשות קיצוץ לציבור האזרחים, של 50% ממסגרות האשראי, וזה בניגוד גמור למדיניות שהאוצר והכלכלה צריכים בעצם להוביל, שזה מדכא את המהלכים שנעשו פה, ששפכו בעצם מיליארדים כדי לעודד צריכה ובסוף זה יהיה מכה אנושה לכלכלה ולמשקי הבית ולעצמאיים בעיקר שנפגעים פעמיים.

יעקב מרגי: משרד הכלכלה לא היה שותף לחקיקה?

איתמר גזלה: היה שותף אבל מה שהיה אולי נכון לפני הקורונה, לא בהכרח נכון כעת.

יעקב מרגי: בגלל הקורונה, אתה אומר.

איתמר גזלה: כן, כמובן.

איתמר גזלה: אני כן חושב שדחייה של מספר חודשים זה לא משהו שיעזור.

איתמר גזלה: כן צריך לשבת כל הגורמים המקצועיים ולמצוא פתרון ומתווה מקצועי.

איתמר גזלה: משהו אחד שאני כן רוצה להוסיף לגבי עסקים קטנים.

איתמר גזלה: עמדת הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים בנושא התנהלות המערכת הבנקאית זה כל הנושא של הקושי של בנקים לפתוח חשבונות לנותני אשראי אחרים.

איתמר גזלה: אנחנו שומעים הרבה על נותני אשראי חוץ-בנקאי שמתקשים לפתוח חשבונות בבנקים וגם מתקשים לקבל אשראי גם מהבנקים, וזה פוגע בהרבה עסקים שקשה להם להסתמך על המערכת הבנקאית בקבלת אשראי והם צריכים להסתמך על המערכת החוץ-בנקאית.

איתמר גזלה: היה חשוב לי לציין את זה.

איתמר גזלה: תודה רבה.

יעקב מרגי: מקסים סליגמן, עצמאי שמבקש לדבר.

יעקב מרגי: בבקשה.

מקסים סליגמן: שלום לכולם, שלום ליושב-ראש מרגי, תודה רבה שאתם מקבלים אותי היום.

מקסים סליגמן: אני רק רוצה להביא בקצרה את הסיפור האישי שלי.

מקסים סליגמן: אני נכה על כיסא גלגלים.

מקסים סליגמן: אני הקמתי מכללה מוכרת במשרד העבודה, שהיא ריקה מ-15 במרץ.

מקסים סליגמן: אני רוצה להסביר לכם שאני הגשתי בקשה בערבות המדינה לבנק הפועלים שאני רשאי לעד 380,000 שקל.

מקסים סליגמן: אני קיבלתי דחייה על הגוף שאני הקמתי עם שותפה, על העמותה שהכניסה ב-2019 מיליון שקל, על ההישג המורשה שלי, על החשבון הפרטי שלי.

מקסים סליגמן: דיברנו על דואופול.

מקסים סליגמן: יש דואופול.

מקסים סליגמן: אני הגעתי לבנקים אחרים כדי לבקש את העזרה הזאת על פי הנחיות של הממשלה, 24%.

מקסים סליגמן: אני לא קיבלתי אישור אלא סירוב.

מקסים סליגמן: בבנק לאומי על בקשה של 384,000 שקל אני קיבלתי אישור של 50,000 שקל.

מקסים סליגמן: אני רואה שההלוואה עומדת בסכום 384,000 שקל למרות שקיבלתי 50,000, אז אני שואל שאלה, לגוף הרגולטורי שמבחינתי הוא לא פועל כגוף רגולטורי אלא כגוף שוטף של הבנקאים הדואופולים, האם המספרים שאתה מביא היום זה האישורים לפי המערכת, שבמקרה שלי קיבלתי 50,000 מתוך 384,000?

מקסים סליגמן: שאלה נוספת, אתם מתגאים על 20 מיליארד שקל ששוחררו בתקופה הזאת, שבדרך כלל בשנה נורמלית זה 45 מיליארד שקל.

מקסים סליגמן: זה בדיוק פחות מחצי שנה שעברה, אז אני שואל איך אתם יכולים כגוף רגולטורי לתת לאנשים להיות בבעיה ולא לקבל את זכויותיהם?

מקסים סליגמן: תדעו לכם שאני בסוף קיבלתי בבנק הפועלים הלוואה העומדת על 6.5% פלוס פריים באותו סכום שאני ביקשתי.

אוסנת הילה מארק: הלוואה חופשית, אדוני, הם יתנו לו, אבל הלוואה דרך זה הם לא יתנו לו, למה?

אוסנת הילה מארק: כי הם מרוויחים עליו.

אוסנת הילה מארק: תבין כמה הבנקים הם אגרסיביים.

יעקב מרגי: מקסים, תודה.

יעקב מרגי: אני חושב שהצגת טוב את הבעיה.

יעקב מרגי: שי אבו, איגוד יועצים לכלכלת המשפחה.

שי אבו: שלום לכולם, ראשית אני רוצה להעיר הערה קטנה.

שי אבו: אני רוצה להגיד קודם כל שאני מייצג את כלל העמותות שעוסקות בתחום של ייעוץ כלכלי.

שי אבו: אנחנו כאיגוד למעשה מבטאים את ארץ ישראל היפה, חרדים, ערבים, כולם כאחד, ופועלים בכל דרך אפשרית על מנת לעזור ולסייע למשפחות.

שי אבו: ברגע שהתחילה הקורונה פתחנו מוקד שיעזור לסייע לכל המשפחות ואנחנו כל יום נותנים מענה וסיוע לכולם.

שי אבו: הערה כללית לגבי משהו ששאלת את המפקח.

שי אבו: איך יש עלייה בהיבט המשכנתאות ויש ירידה אמנם באשראי הצרכני?

שי אבו: פשוט הציבור נהיה יותר חכם והבין שכדאי לו לקחת היום הלוואות לטווח ארוך, להגדיל את המשכנתאות שלו וכתוצאה מזה הוא גם פחות לוקח היום אשראי צרכני קצר מועד שפוגע בו ואין לו תכליתיות.

שי אבו: חשוב להבין שכל מה שאנחנו דנים פה, כל הנושאים פה הם חשובים, גם במגזר הערבי וגם בכל הדברים האלה.

שי אבו: הם נושאים שבהחלט יש לדון עליהם ולהגיד את הדברים.

שי אבו: לגופו של עניין לעצם החוק, מדבר מיקי לוי ומדברים אחרים ומדבר דרור שטרום.

שי אבו: הלוואי והייתי יכול היום לבוא ולהגיד שחברת האשראי היא כל כך עם הלקוחות ומעניקה איזושהי הטבת ריבית משמעותית וכו'.

שי אבו: חברים, שכולם יפסיקו להיות בכיינים.

שי אבו: אני חושב שבעת הזאת חברת האשראי, יש בה יכולות שהיא יכולה להציע לי פחות עמלות על הספיקה, פחות עמלות על עסקאות שאני עושה במט"ח.

שי אבו: לא חסרים דברים שהם יכולים להסתער על השוק מבלי לדבר על היבטים כאלה ואחרים.

שי אבו: מסגרות האשראי של אנשים פחות מ-8,000 שקל רק יפגע בהם.

שי אבו: רק לעשות רישיון רכב או ביטוח לרכב, הם כבר לא יוכלו לעמוד בזה.

שי אבו: לא כולם הם עובדי מדינה שלמעשה נהנים לצורך העניין מזה שהם לא משלמים ביטוחים.

שי אבו: נושא של פגיעה במסגרות האשראי צריך להיות ממוקד היום ויש צורך ממשי וגדול להפריד בין משקי הבית לבין עסקים.

שי אבו: אנחנו מדברים על עסקים, הם עסקים קטנים.

שי אבו: תוריד מהם מסגרות אשראי בצורה שכזאת, אתה תפגע בהם מאוד.

יעקב מרגי: תודה, המסר ברור.

יעקב מרגי: אני מתנצל בפני האורחים שלנו בזום שלא הספיקו לדבר.

יעקב מרגי: מר יאיר אבידן, מאחר והנושאים שצריך להתייחס אליהם הם רבים והזמן לא מאפשר לנו, אני מייחד דיון המשך.

יעקב מרגי: הדיון לא הסתיים.

יעקב מרגי: יהיה דיון המשך בסוגיה הזו.

יעקב מרגי: אנחנו גם נעבה אותו.

יעקב מרגי: אני רואה שיש צורך לדון בסוגיה הזו של מסגרות האשראי והרפורמה, אז גם תייחס לשאלות שעלו כאן.

יעקב מרגי: אני ברשותך מזמין אותך שוב לוועדה.

יעקב מרגי: אני חושב שבסך הכול הבנת את הדינמיקה כאן בוועדות.

יעקב מרגי: הייתה לך קבלת פנים יחסית אוהדת ונעימה.

יעקב מרגי: בוועדות אחרות אני לא יודע אם היית מרגיש כך.

יאיר אבידן: גם לאהדה יש 50 גוונים של אפור.

יעקב מרגי: הכול סובייקטיבי כמובן.

יעקב מרגי: רבותיי, אני לא אקרא את הסיכום כי ברגע שאני מייחד עוד דיון, נייחד דיון גם למי שלא הספיק לדבר.

יעקב מרגי: אני רוצה לייחד את הדקות האחרונות שלנו.

יעקב מרגי: נמצאת איתנו כאן לאה ורון, מנהלת הוועדה המיתולוגית של ועדת הכלכלה, שהיא פורשת בסוף החודש.

יעקב מרגי: מאחר ואנחנו יוצאים לשבוע חופש, היא עשתה כינוס פרידה איכותי, אינטלקטואלי, עם דיון על תהליך קבלת ההחלטות מן העבר ומן ההווה, אנשים ואורחים יחד עם המשפחה, אבל לא יכולתי לוותר על הפורום האינטימי הזה של ועדת הכלכלה.

יעקב מרגי: אמנם כהונה קצרה אבל אני חושב שהרגשתם אותה והרגשתם גם את האיכויות.

יעקב מרגי: הרגשתם גם את הדומיננטיות.

יעקב מרגי: אם יש לוועדה הזו שם טוב, זה הרבה בזכות המנהלת, לא בזכות היושב-ראש.

יעקב מרגי: יו"רים אחרים, שהם יחליטו.

יעקב מרגי: לאה, באמת תודה על הכול.

יעקב מרגי: אמרתי בכינוס שהיה, הרבה אזרחים במדינת ישראל יכולים לפגוש או לראות את גברת לאה ורון והם לא מכירים אותה ולא יודעים עד כמה הניהול של הוועדה, ההחלטות שלה, הדחיפה שלה בנושאים מסוימים נוגעים לחיי היום-יום שלהם.

יעקב מרגי: יש לי שנים כאן בכנסת.

יעקב מרגי: לפעמים אתה נתקל במשהו שאתה עשית במשרד הזה או חקיקה כזו, והיא, יש לה 30 שנה בוועדה ועוד עשר במגזר הציבורי בעיריית ירושלים.

יעקב מרגי: אני אומר תודה בשם עם ישראל, בשם כולכם.

יעקב מרגי: תודה רבה, לאה.

לאה ורון: תודה רבה.

יעקב מרגי: תם ולא נשלם כפי שאמרתי.