ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 55, 2020-08-23 10:08

יעקב מרגי: שלום לכולם.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

יעקב מרגי: היום ה-23 באוגוסט 2020, ג' באלול התש"ף.

יעקב מרגי: שני נושאים על סדר היום – הנושא הראשון הוא היערכות חברות התעופה לפתיחת השמיים, והנושא השני הוא הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות), התש"ף-2020.

יעקב מרגי: לגבי הסעיף הראשון בסדר היום, אנחנו נתחום את הדיון הזה לחצי שעה פחות או יותר.

יעקב מרגי: ראינו צורך לשים את הנושא על סדר היום כי אנחנו אמורים לאשר את תקנות הקורונה בסוגיית התעופה אבל - ככתוב, נשאל את פי הנערה - זה שאנחנו נאשר את התקנות ונחליט שהשמיים פתוחים במגבלות כאלה ואחרות, יכול להיות שהטייסים לא מוכשרים אחרי חצי שנה שהם מושבתים, יכול להיות שצוותי הקרקע לא ערוכים וצריכים הכשרה.

יעקב מרגי: לכן ראיתי צורך קודם כל לקיים דיון בהיערכות חברות התעופה לפתיחת השמיים.

יעקב מרגי: לגבי הנושא השני, הייתי מבקש מהיועץ המשפטי של הוועדה לתת קצת רקע אבל רק בנגיעה כי לא נפתח את זה עכשיו לדיון כי אני רוצה לעסוק עכשיו בהיערכות.

יעקב מרגי: או שאתה רוצה להתייחס אחר כך.

איתי עצמון: אחר כך.

יעקב מרגי: נמצאים אתנו אורחים ב-זום.

יעקב מרגי: גברתי, תעלי אותם ושימי לנו מה שנקרא תמונת מחזור.

יעקב מרגי: רת"א אתנו?

קריאה: מנהל רשות התעופה האזרחית אמור להיות ב-זום.

יואל פלדשו: בוקר טוב.

יואל פלדשו: לשאלתך, החברות מוכנות.

יואל פלדשו: המתווה התחיל לטוס.

יואל פלדשו: כידוע לכם הקבינט אישר 21 מדינות מהן ישראלים יכולים לחזור ללא בדיקות ויש שלוש מדינות שהסכימו לקבל נוסעים ישראלים – בולגריה, קרואטיה ויוון, במגבלה של 600 בשבוע.

יואל פלדשו: המתווה התחיל בשבוע הראשון.

יואל פלדשו: כמובן יש בהתחלה קצת תקלות אבל בסך הכול הוא עובד בסדר גמור.

יואל פלדשו: החברות קיבלו גם את הפרוטוקול, גם את התקנות, גם את הצווים, גם היה תדרוך למפעילים ולסוכנים, גם הופיע באתר האינטרנט של משרד הבריאות ומשרד התחבורה וכמובן בתקשורת עשינו כמיטב יכולתנו.

יואל פלדשו: אני רוצה לחזור ולומר את מה שאני אומר בכל הזדמנות.

יואל פלדשו: אנחנו לא פותחים את השמיים.

יואל פלדשו: בסך הכול המדינה מקלה על תושבים, על ישראלים שמגיעים ממדינות ירוקות.

יואל פלדשו: זה לא הולך להגדיל את התנועה בצורה דרמטית אבל זה מאוד מאוד חשוב לחברה הישראלית שפועלת כרגע.

יואל פלדשו: החברות האחרות עושות סימנים שגם הן מתחילות לטוס.

יואל פלדשו: גם אם אנחנו לא חוזרים לפעילות הקודמת, זה מאוד חשוב מאותם טעמים שאתה הזכרת כמו הכשרת טכנאים, טכנאים שלא עובדים ולא טסים וטייסים שלא טסים אבל הם לא יכולים לטוס.

יואל פלדשו: לכן המתווה הוא חשוב מאוד.

יואל פלדשו: בינתיים המתווה מתנהל בסדר.

יואל פלדשו: כמובן שפעם בשבועיים, על פי החלטת הקבינט, אנחנו עוברים על הרשימה ורואים אם מדינה נכנסת, אם היא בסטטוס אדום, היא יוצאת מהרשימה.

יואל פלדשו: מחפשים - גם משרד החוץ – מדינות שתהיינה מוכנות לקבל נוסעים ישראלים ולהגדיל את הרשימה ככל שניתן כי זה חוסך הרבה מאוד ימי בידוד שככל הנראה מיותרים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: רשות שדות התעופה.

יעקב מרגי: מי נמצא אתנו?

רון חלפון: שלום אדוני.

רון חלפון: בימים האחרונים ניסינו להגיע לאיזשהו הסדר עם משרד הבריאות בנוגע לפתיחת הרוטנדה, לפתיחת הפוט קורט, אבל לצערי לא הגענו להסכמות.

יעקב מרגי: רגע.

יעקב מרגי: אנחנו לא בדיון הזה כרגע.

יעקב מרגי: אנחנו בדיון מקדים שנושאו היערכות חברות התעופה ושדות התעופה לפתיחת השמיים לתנועה.

יעקב מרגי: מבחינת רשות שדות התעופה אתם ערוכים על כל המשתמע מכך?

רון חלפון: בוודאי.

רון חלפון: אנחנו ערוכים.

רון חלפון: מבחינתנו שמרנו על הכשירות של פקחי הטיסה, דאגנו שתהיה תחלופה ביניהם כדי שלא תיפגע הכשירות שלהם.

רון חלפון: מבחינת נתב"ג אנחנו רק מקווים ומייחלים לתחילת התנועה.

יעקב מרגי: גם צוותי הקרקע מוכנים?

רון חלפון: כן אדוני.

רון חלפון: כמובן אנחנו נוקטים וצריכים לנקוט בפעולות להחזרת כשירות ואנחנו דואגים לעשות את זה.

רון חלפון: מהבחינה הזאת, גם חברות שירותי הקרקע ערוכות.

אוסנת הילה מארק: כשאתה אומר חברות שירותי הקרקע כשירות, הרי הן לא עבדו כל התקופה.

אוסנת הילה מארק: מה עשיתם בתקופה הזאת כדי לשמור על הכשירות שלהן?

רון חלפון: צריך לומר שהן כן עבדו.

רון חלפון: הן עבדו בצורה חלקית.

רון חלפון: אלה לא מקצועות טיס שיש להם איזשהו מנגנון קבוע של שמירה על כשירות אבל אנחנו פעלנו כדי לנהל את הסיכון יחד עם חברות שירותי הקרקע ואנחנו נמשיך ונעשה זאת.

רון חלפון: אנחנו נפעל לכך שזה יהיה בצורה הבטוחה ביותר.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אנחנו נשמע את הטייסים.

יעקב מרגי: מידן בר מאיגוד הטייסים.

מידן בר: אני על הקרקע ואני מקווה שנהיה באוויר ממש בקרוב.

מידן בר: אני רוצה לומר תודה רבה ליושב ראש הוועדה על תשומת הלב בנושא התעופה.

יעקב מרגי: לחברי הוועדה.

מידן בר: מבחינת כשירות טייסים, זה משהו שהוא יחסית מורכב אבל הפעם הוא די פשוט.

מידן בר: רוב טייסי מדינת ישראל או שאיבדו את הכשירות שלהם או שהם מאבדים אותה בימים הקרובים, כולל אני.

יעקב מרגי: למה?

מידן בר: מילה טובה לרת"א שמאפשרת לנו גמישות מקסימלית אבל אני מניח שגם זה בסוף באיזשהו שלב יפוג.

מידן בר: חשוב מאוד לזכור שהתנעת הכשירות לוקחת זמן, הרבה זמן.

מידן בר: אנחנו גם לא בעולם נורמלי.

מידן בר: היום לנסוע לעשות סימולטור באמסטרדם, זה לא פשוט.

מידן בר: אתה לא עולה על טיסה, נוחת בשדה, עושה סימולטור וחוזר.

מידן בר: צריך לנסוע, צריך לנהוג ברכבים, צריך להיכנס לביגוד, צריך קפסולות.

מידן בר: זה אירוע שצריך להכשיר בו הרבה אנשים בדרך לא דרך אבל זה אפשרי.

מידן בר: אני רוצה לציין דבר אחד שהוא מאוד חשוב.

יעקב מרגי: אין לנו את השירות הזה בארץ?

מידן בר: בארץ אין לנו סימולטורים.

מידן בר: כל הכשירות האווירית של טייסים שדורשת סימולטורים מתבצעת בחוץ לארץ וזה אמור לגבי כל טייסי איגוד הטייסים וכל טייסי החברות המסחריות כאשר מדובר כמעט ב-1,000 טייסים.

מידן בר: טייס בשגרה עושה כל שנה אימון ומבחן סימולטור כאילו הוא עושה מחדש רישיון לרכב.

מידן בר: הוא נבחן ברמתו.

מידן בר: הוא מקבל רישיון מחדש, מה שנקרא – הוא מחדש את הרישיון שלו כל חצי שנה כדי שהוא יוכל להמשיך להטיס נוסעים על פי התקנות בעולם ובישראל ובבטחה.

מידן בר: אני חייב לומר כאן שהחברות הישראליות עומדות בזה.

מידן בר: מי שטס עומד בזה.

מידן בר: מקפידים על זה מאוד וזה לחם חוקנו.

מידן בר: אבל היום עד 12:45 בצוהריים יהיו 20 טיסות מנמל התעופה בן גוריון.

מידן בר: נמל התעופה בן גוריון לדעתי ערוך ואם הוא לא יהיה ערוך, הוא יהיה ערוך מיד כי הוא מנטלית ערוך.

מידן בר: מתוך החברות האלה יש חברה ישראלית אחת שטסה, חברת ישראייר ועל זה מגיע לה כל הכבוד, אבל יש גם את טורקיש, יש את יונייטד, יש את לופטהנזה ויש עוד חברות.

מידן בר: זאת אומרת התעופה בעולם לאט לאט מתאוששת ומתגברת.

מידן בר: זה אומר שני דברים, האחד, שהתעופה היא לא הבעיה, היא לא סכנה, ושנית, שאנשים חוזרים למעגל העבודה וזה בדיוק מה שאני בא לומר.

יעקב מרגי: מה אתה מציע שיקרה?

יבגני סובה: הם הציעו מתווה.

יבגני סובה: אתה הצעת מתווה בוועדת הקורונה.

יבגני סובה: הגשתם אותו.

יעקב מרגי: נשמע בוועדת הכלכלה מה שהצעתם בוועדת הקורונה.

מידן בר: הצענו מתווה שיושב ראש הוועד המכיר אותו וגם יושבת ראש ועדת הקורונה מכירה אותו.

מידן בר: יש הרבה מאוד מתווים.

מידן בר: בסוף יש דבר אחד שעובד וזה המתווה של רת"א.

מידן בר: אפשר להתווכח אתו.

מידן בר: זה לא משנה אבל צריך לקיים אותו.

מידן בר: זה הדבר הראשון.

מידן בר: דבר שני, כבוד יושב ראש הוועדה, אנחנו צריכים לבקש מחברות התעופה הישראליות לעודד אותן ולהניע אותן להתחיל את הפעילות מיד וזאת משתי סיבות: האחת, אנחנו היום מייצרים נזק אסטרטגי למדינת ישראל שאין לה עצמאות תעופתית מלאה.

מידן בר: במדינת אי זה לא יכול להיות.

מידן בר: הדבר השני, להחזיר אנשים למעגל העבודה.

מידן בר: אנחנו לא מטיסים רק כי זה עכשיו נוח וכלכלי, זה נכון אבל חברות תעופה במדינה כמונו שהן חברות לאומיות - - -

יעקב מרגי: בעקבות הדברים שלך, בוא נשמע את חברות התעופה.

יעקב מרגי: נציג אל על.

אמיר רוגובסקי: שלום לוועדה.

אמיר רוגובסקי: בהתייחסות לדברים.

אמיר רוגובסקי: קודם כל, חברת אל על, כפי שציין יואל פלדשו, ערוכה וגם טסה עד סוף חודש יוני לפי הכללים הנהוגים.

אמיר רוגובסקי: אמנם לחלק מהתקנות יש לנו הסתייגויות ונציין אותן עת נגיע לדיון בתקנות.

אמיר רוגובסקי: אנחנו כבר טסנו את הטיסות בעידן הקורונה ואנחנו בהחלט מנוסים בתהליך.

אמיר רוגובסקי: עד סוף חודש יוני אנשי האוויר והקרקע טסו.

אמיר רוגובסקי: החל מתחילת יולי, כידוע אל על לא טסה.

אמיר רוגובסקי: היא ערוכה לחזור לטיסות.

יעקב מרגי: מה זה ערוכה לחזור לטיסות?

יעקב מרגי: אתה יכול לתת לנו תאריכים?

אמיר רוגובסקי: אני אומר שההיבטים שבעטיים אנחנו לא טסים ידועים.

אמיר רוגובסקי: יש מתווה עם משרד האוצר ואנחנו מצפים ליישומו המלא.

אמיר רוגובסקי: לאחר שנוכל לקבל גם את ההלוואה ונוכל להחזיר את הכסף שאנחנו חייבים לנוסעים, כידוע לוועדה, כמובן שאל על תחזור ללוח טיסות סביר.

יעקב מרגי: מכובדי, אני הייתי מצפה ממך לתת קצת יותר קרדיט לוועדה הזאת.

יעקב מרגי: אתה יכול לדבר אתי בסיסמאות.

יעקב מרגי: אנחנו אישרנו את זה כאן וזה לא היה מותנה בדבר.

יעקב מרגי: הייתה הכרזה של הנהלת אל על לגבי הצפי להמראות ראשונות.

יעקב מרגי: אני מבקש שתאמר לנו.

יעקב מרגי: אנחנו יודעים מה אישרנו בוועדה.

אמיר רוגובסקי: אנחנו מדברים על חזרה ללוח טיסות סדירה.

אמיר רוגובסקי: אין הכרה של אל על על מועד חזרה ללוח טיסות סדירות.

אמיר רוגובסקי: יש מתווה עם האוצר.

יעקב מרגי: התקשורת הישראלית לא דוברת אמת?

יעקב מרגי: היו שני תאריכים.

יעקב מרגי: שתי גרסאות.

אמיר רוגובסקי: אם יינתן לי, אני אשיב.

יעקב מרגי: אני נותן לך.

אמיר רוגובסקי: אני אציין מה אמרנו.

יעקב מרגי: אל תיתן לי להתאמץ לקבל את המידע.

יעקב מרגי: תהיה נדיב במידע.

אמיר רוגובסקי: כן.

אמיר רוגובסקי: לוח הטיסות הסדיר, אנחנו מדברים על לוח טיסות שבו טסים באופן סדיר, מפרסמים את לוח הטיסות.

אמיר רוגובסקי: כמו שאל על ציינה גם בעבר וזה צוין גם בפרסום האחרון לבורסה, החברה תחזור לטוס לאחר שיושלמו כל התהליכים.

יעקב מרגי: היא נקבה בתאריך.

יעקב מרגי: למה אתה לא נוקב בתאריך?

אמיר רוגובסקי: התאריך שאנחנו נקבנו בו, ואני מניח שאליו אתה מכוון, ה-21 בספטמבר, מדבר על חזרה של 100 טיסות מטען ואולי גם טיסות נוסעים.

אמיר רוגובסקי: לא מדובר על חזרה באופן של לוח טיסות סדיר.

אמיר רוגובסקי: כידוע אל על חייבת לנוסעים שלה כמיליארד שקלים.

אמיר רוגובסקי: הסכום הזה, על מנת להחזיר אותו, נדרש יישום של אותו מתווה האוצר ולכן כאשר נוכל ליישם אותו, גם נוכל להחזיר את הכסף לנוסעים ולחזור ללוח טיסות סדיר.

אוסנת הילה מארק: את כל מה שאתה אומר אנחנו כבר יודעים.

אמיר רוגובסקי: החל מה-21 בספטמבר הכוונה שלנו היא לחדש את טיסות המטען ואולי מעט טיסות נוסעים.

אמיר רוגובסקי: כמובן שכל הטיסות יהיו כפי שסוכם בתקנות.

יעקב מרגי: תודה.

מידן בר: כבוד יושב ראש הוועדה, אפשר להשלים משפט אחד אחרון?

יעקב מרגי: תמתין, תהיה לך הזדמנות.

יעקב מרגי: נמצא אתנו מישהו מחברת ארקיע?

יעקב מרגי: ירון אמזלג, המנכ"ל, בבקשה אדוני.

ירון אמזלג: שלום כבוד היושב ראש, שלום לכל הוועדה ולכל החברים מהתחום.

יעקב מרגי: אתה יודע לומר לנו מתי אתם אמורים להרים טיסות ואם אתם מסוגלים להרים טיסות?

ירון אמזלג: אנחנו עושים את כל הפעולות הנדרשות על מנת להצליח לחזור לטוס לקראת חגי תשרי.

ירון אמזלג: לשם אנחנו מכוונים.

ירון אמזלג: אני עדיין לא יכול להבטיח את זה במאה אחוזים אבל לשם אנחנו מכוונים.

ירון אמזלג: אנחנו כרגע בישורת האחרונה עם הלוואות המדינה, הסכמים קיבוציים שאנחנו צריכים לחתום כאשר בשבוע שעבר הגענו להתקדמות משמעותית בתחום הזה ואני מקווה שבשבוע הקרוב דברים יתבהרו.

ירון אמזלג: לאורך כל התקופה הזאת אנחנו בקשר עם רת"א בכל ההיבטים של כשירות.

ירון אמזלג: יש לנו פקודת התנעה מוכנה של החברה שנמצאת כאן אצלי בנושא של הטייסים – כמו שאמר קודם מידן – רוב הטייסים איבדו את הכשירות שלהם אבל אנחנו מבצעים טיסות אוורור לשני ציי המטוסים שלנו, גם לאיירבוסים וגם לאמברארים, כך שי שלנו בוחנים כשירים לטיסה שעל בסיסם אנחנו יכולים להכשיר בטווח זמן קצר מאוד את שאר הטייסים שלנו.

ירון אמזלג: בהיבטים התחזוקתיים של המטוסים, אנחנו מתחזקים את המטוסים לפי הוראות היצרן על ידי עובדים שלנו שעדיין לא יצאו לחל"ת ונמצאים כרגע בנמל התעופה בן גוריון ומתחזקים את המטוסים.

ירון אמזלג: ביצענו סקר סיכונים מקיף לגבי חזרה לפעילות, גם בנושא התחזוקה, גם בנושא הטייסים, גם בנושא היערכות לקורונה.

ירון אמזלג: אנחנו ממתינים ורוצים ועושים את הכול כדי לחזור לפעילות כמה שיותר מהר.

יעקב מרגי: בנימה אופטימית זאת, תודה.

יעקב מרגי: רת"א, מתווה רת"א, לא נטיס 1,000 טייסים, נכון?

רננה שחר: באופן כללי, כן.

רננה שחר: יש שני תנאי כשירות עיקריים שדיברו עליהם וכל חצי שנה מבחן כשירות בסימולטור.

רננה שחר: אין מנוס, אין סימולטורים בישראל.

יעקב מרגי: לימדו אותי שהפה שאסר הוא הפה שהתיר.

יעקב מרגי: השאלה אם זה משהו בין-לאומי וזה חוק בל יעבור.

רננה שחר: כן.

רננה שחר: חוק בל יעבור.

רננה שחר: תקנות בין-לאומיות.

יעקב מרגי: לו יצויר שמחר אנחנו פותחים את השמים ב-30 אחוזים, ב-40 אחוזים.

רננה שחר: ההיערכות של חברת תעופה, חברת תעופה זה עסק רציני.

רננה שחר: זה לא רת"א.

רננה שחר: זה תפעול אמיתי ורציני בעולם האמיתי והם יודעים, מכירים ויש להם התקשרויות קבועות עם הסימולטורים כדי להגיע אליהם וכולי.

רננה שחר: הם מזמינים מראש.

רננה שחר: משרד בריאות בעצמו מאפשר לטייסים לנסוע לסימולטור ולחזור בלי בידוד.

רננה שחר: במשרד בריאות נותנים לזה מענה ומעטפת מלאה כדי לאפשר את הדבר הזה.

רננה שחר: אם כן, יש את הנושא הזה של הסימולטור שצריך לעשות כל חצי שנה והדבר השני הוא שלוש המראות ושלוש נחיתות ב-90 ימים האחרונים לכל טייס פעיל וגם על הדבר הזה צריך להתגבר.

רננה שחר: אנחנו לא מוכנים שיעשו את זה כמובן בטיסות עם נוסעים.

רננה שחר: בקיצור, הדברים האלה, החברות נערכות לזה והן יודעות.

יעקב מרגי: אלה שבשירות מילואים פעיל, זה לא נחשב?

רננה שחר: לא.

רננה שחר: הסימולטור הוא על הדגם האזרחי.

רננה שחר: תעופה אזרחית היא תעופה אזרחית.

יעקב מרגי: השאלה הייתה במקומה והתשובה עוד יותר במקומה.

רננה שחר: הבטיחות של הנוסעים היא מעל לכל.

יעקב מרגי: אם כן, יש מצוקה אמיתית.

רננה שחר: אבל החברות יודעות להתמודד אתה.

רננה שחר: לפי דעתי כל חברה, מי ששמר את הכשירות, כמובן ישראייר ו-ק.א.ל במצב יותר טוב.

אוסנת הילה מארק: ישראייר נוסעת.

רננה שחר: נכון.

רננה שחר: גם חברת ק.א.ל.

רננה שחר: ואל על עושה איזה שהם סוויצ'ים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: נשמע את חברות הקרקע.

יעקב מרגי: אוריה דהן, שירותי קרקע.

אוריה דהן: שלום לכולם.

יעקב מרגי: אתם צריכים הכשרה מוקדמת?

יעקב מרגי: אתם מוכנים להפעלה מיידית?

אוריה דהן: אנחנו מתקשים מאוד כרגע עם הנושא הה.

יעקב מרגי: למה?

אוריה דהן: מרבית העובדים בחל"ת.

אוריה דהן: בעצם כל הענף בחל"ת.

אוריה דהן: כרגע מתקשים מאוד להחזיר אותם.

אוריה דהן: יש לנו קאדר מסוים של עובדים שאנחנו כן מעסיקים והעסקנו אותם מתחילת המשבר.

אוריה דהן: .

אוריה דהן: אנחנו צריכים תוספת של עובדים בעיקר כדי לבצע פתיחה חלקית של הפעילות כדי לתמוך בגידול היחסי של הפעילות ואם לא נקבל איזושהי עזרה, יהיה לנו מאוד קשה.

יעקב מרגי: אם יש צורך, למה אתה שלא מגייס את העובדים בחזרה?

יעקב מרגי: יותר עדיף שיהיו בחל"ת?

אוריה דהן: כרגע מבחינת המוטיבציה של העובדים, החל"ת יותר עדיף.

אוריה דהן: אני כרגע לא יכול לגייס עובדים ביותר מ-30-20 אחוזי משרה ואין להם כל מוטיבציה לחזור.

אוריה דהן: אנחנו חברה פרטית.

אוריה דהן: כל שלושת החברות הן חברות פרטיות.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אלעד לוי.

יעקב מרגי: זה נושא ששייך לוועדת העבודה אבל אולי נצטרך לקיים כאן דיון על כל מדיניות החל"ת.

אלעד לוי: אני מצטרף לדבריו של אוריה.

אלעד לוי: גם אנחנו חברה בתחום שירותי הקרקע ובעצם אנחנו נמצאים באותה סיטואציה.

אלעד לוי: יש עובדים מוכשרים שנמצאים בבית בחל"ת ואי אפשר להביא אותם כדי לעשות הסמכות ולשמור על הכשירות.

אלעד לוי: בדיוק כפי שאמר קודם מידן לגבי הטייסים, אותו הדבר רלוונטי לעובדי שירותי הקרקע.

אלעד לוי: יש כאן אובדן של כשירות מבצעית שתקשה מאוד על חזרה לפעילות שגרתית ולא משנה באיזו שגרה היא תהיה כאשר ה המדינה תחליט לפתוח את השמיים.

יעקב מרגי: בכל מקרה זה יהיה הדרגתי.

אלעד לוי: אתה צודק אבל גם בהדרגתי, צריך להבין שכל הכשרה של עובד כזה, אנחנו מדברים על כמה חודשים, על לפחות חודשיים הכשרה שאני צריך להביא אותו לעשות הסמכות.

אלעד לוי: מדובר בתחום של בטיחות בעבודה בשטח האווירי.

אלעד לוי: יש כאן איזושהי נקודה שלא מתייחסים אליה ואוריה נגע בה.

אלעד לוי: העובדים כרגע בחל"ת ואני לא יכול להוציא אותם מהחל"ת ולהכשיר אותם תוך כדי כי אני שובר להם את החל"ת.

אלעד לוי: יש כאן נקודה שהמדינה צריכה להתייחס אליה.

יעקב מרגי: יש לך תחומי עיסוק שהם חייבים הסמכות בחוק?

אלעד לוי: אלה הסמכות שמבחינת תקנות ורגולציה של יאט"א, רשות שדות התעופה ורת"א וכל הגופים הרגולטוריים שבעצם אמונים על הפעילות בשדה התעופה.

יבגני סובה: זו בדיוק דוגמה מדוע אין בישראל חל"ת גמיש.

יעקב מרגי: חל"ת גמיש, הלוואי והיו שומעים לנו.

יעקב מרגי: הלוואי והיו מקשיבים לנו.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: אנחנו בדיון מזורז.

יעקב מרגי: חברי הכנסת, בבקשה.

אוסנת הילה מארק: בוקר טוב.

אוסנת הילה מארק: תודה רבה אדוני היושב ראש על הדיון הזה.

אוסנת הילה מארק: חברות הקרקע, יש 2,000 משפחות שמתפרנסות משירותי הקרקע.

אוסנת הילה מארק: צריך להבין ששירותי הקרקע האלה, כפי שנאמר כאן כרגע ב-זום, האנשים האלה עוברים הכשרות, חלקם הכשרות ארוכות וחלקם הכשרות קצרות, אבל בתקופה הזו – וכפי שאני שומעת מהטייסים שהיו בדיון – אתה מבין רק דבר אחד.

אוסנת הילה מארק: היום כדי להניע את המערכת הזאת שנקראת תעופה במדינת ישראל, אנשים צריכים לחזור לעבודה לחודש-חודשיים, לקבל הכשרות, להניע את המערכת וזה לוקח זמן.

אוסנת הילה מארק: הזמן הזה שווה כסף.

אוסנת הילה מארק: אם כפי ששמענו כאן חברות הקרקע צריכות להחזיר עובדים מחל"ת, אבל הוא יכול להחזיר רק 30-20 כי זו הפעילות היום בשדה התעופה, היתר מקבלים חל"ת, הוא לא יכול להכשיר אותם ובעוד חודש-חודשיים שדה התעופה יהיה מושבת.

אוסנת הילה מארק: לדעתי מה שצריך עכשיו לעשות זה לתת לחברות הקרקע האלה איזשהו תמריץ.

אוסנת הילה מארק: אני דיברתי עם חברות הקרקע.

אוסנת הילה מארק: הן מדברות על שבעה מיליון שקלים להכשרות.

אוסנת הילה מארק: הכסף הזה ילך לאנשים שיבואו ויתחילו לעבוד בשדה התעופה ויקבלו את ההכשרות על מנת שבעוד חודש וחצי, חודשיים, כשאנחנו מדברים על שדה תעופה מלא, שירותי הקרקע יוכלו לתת שירותים.

אוסנת הילה מארק: אני חושבת שצריך לדבר על מה שנקרא חל"ת נושם אותו אני רואה במתן הכסף הזה למעסיקים והמעסיקים מחזיקים את העובדים האלה.

אוסנת הילה מארק: אולי גם לא לתת חל"ת נושם לכל האוכלוסייה אבל בטח ובטח למקצועות שצריכים לשמר את המקצועיות שלהם.

יעקב מרגי: תודה.

אימאן ח'טיב יאסין: לגבי החל"ת.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שמן הראוי במקומות עבודה ספציפיים, שם יש צורך בהחזרת העובדים, להחזיר אותם ואפילו בצו חירום במסגרת הקורונה ולתת את הכסף למעסיקים, לתת בונוסים לאנשים שיבואו, יעשו את ההכשרות ויקבלו את מה שהם צריכים לקבל.

אימאן ח'טיב יאסין: מהסקירה שניתנה עד עכשיו אנחנו רואים שהמוכנות היא ממש נמוכה עד כדי כך שאין מוכנות.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן צריך להוציא תוכנית מחייבת לאותן חברות תעופה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לציין שאנחנו כן מדברים על העובדים ועל חברות התעופה אבל אנחנו מדברים עליהם כי אנחנו יודעים שיש אנשים לטוס ולא לצורך תיירות.

אימאן ח'טיב יאסין: יש לנו עכשיו עשרות אלפי סטודנטים שצריכים להתחיל את הלימודים שלהם ב-1 בספטמבר.

יעקב מרגי: אנשי עסקים.

יעקב מרגי: סטודנטים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אישית מוצפת בפניות של סטודנטים שצריכים להתחיל את הלימודים שלהם ב-1 בספטמבר והם לא יודעים מה הם עושים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שהנושא הזה של סטודנטים שלומדים בחוץ לארץ, צריך לדון בו בצורה יסודית.

אימאן ח'טיב יאסין: יש בעייתיות גם לגבי סטודנטים שלומדים בשנה א' בנוסף לבעיה של הטיסות, איך הם נכנסים לארצות בהן הם לומדים כשעדיין אין להם אשרת סטודנט.

אימאן ח'טיב יאסין: הם לא יכולים להיכנס כתיירים.

אימאן ח'טיב יאסין: בנושא הזה צריך להיות מתווה מהיר כך שלקראת סוף השבוע הסטודנטים ידעו היכן הם עומדים כי אחרת הם בבעיה רצינית.

עידן רול: אני רוצה להוסיף את ההתייחסות דווקא בדיון הזה כי אנחנו מדברים כאן על היערכות כוללת.

עידן רול: מדברים על תקנות שמצריכות גם מחברות התעופה ומרשות שדות התעופה היערכות מאוד גדולה ובאותו זמן עדיין אין מעבדת בדיקות לקורונה בנתב"ג.

עידן רול: זה עובר תחת לרדאר.

יעקב מרגי: כשניכנס לתקנות, נתייחס לזה.

עידן רול: אני אומר את זה בצורה מקדמית.

עידן רול: זה עניין מאוד גדול.

עידן רול: זה צוואר בקבוק מאוד משמעותי.

עידן רול: אני נמצא בקשר עם סוכני נסיעות ויש הרבה סוכני נסיעות שממליצים לנוסעים לא לרכוש כרטיס כי זה נורא מורכב וזה עוד כאשר לפני סוף השבוע האחרון זה עוד היה ברשות קופות החולים.

עידן רול: עכשיו זה ברשות בתי החולים.

עידן רול: מי יצליח לתזמן את כל הזמנים בהתאם למדינת היעד, לעשות בדיקה בבתי החולים, ואנחנו הרי רוצים שהשמיים ייפתחו.

עידן רול: אני חושב שזה משהו שכדאי שוועדת הכלכלה תיתן עלי ואת משקלה.

עידן רול: אני לא יודע למה המכרז עדיין בעיצומו ולא נסגר.

עידן רול: אני גם לא מבין למה צריך עד אמצע אוקטובר להקים מעבדת בדיקת קורונה כאשר כלכלה שלמה תלויה בזה, נסיעות של אנשי עסקים תלויים בזה והגיע הזמן לעשות זאת.

עידן רול: אני לא חושב שהרבה אנשים רוצים להיכנס בחורף, בתקופת הקורונה, לבית חולים כדי לעשות בדיקת קורונה.

עידן רול: יש כאן גורם מרתיע שהולך לסכל את כל הנושא הזה של פתיחת השמיים.

עידן רול: לצד התקנות, שזה אקט חשוב, הגיע הזמן לעשות גם עבודה תשתיתית בנושא הזה.

יבגני סובה: אני רוצה לחדד כאן כמה נקודות בקצרה.

יבגני סובה: חל"ת גמיש זאת חובה.

יבגני סובה: זה משהו שחייבים להתייחס אליו ואני מבקש ממך אדוני היושב ראש שתקדם את הנושא הזה.

יבגני סובה: אנחנו כבר ארבע

יבגני סובה: ה-חמישה חודשים מדברים על כך באירופה כבר הכניסו את החל"ת הגמיש, שהתעשייה כבר חזרה, שחלק מהמעסיקים מקבלים לא חד פעמי סכום של 7,500 שקלים כמו אצלנו אם אתה מחזיר מחודש יוני אלא מקבלים השלמה של עבודה והתפוקה שלהם וזה דבר חשוב.

יבגני סובה: אנחנו שומעים עכשיו שלא יכולים להחזיר לעבודה אלפי אנשים בגלל היעדר חל"ת גמיש.

יבגני סובה: זה דבר שהוא סופר חשוב לחדש את התעופה.

יבגני סובה: אני רוצה לומר כמה דברים לגבי אל על.

יבגני סובה: יש כמעט 7,000 אנשים שעובדים ואנחנו רוצים שהם יחזרו לעבוד.

יבגני סובה: אני חושב שוועדת הכלכלה היא המקום האחרון להאשים אותה בכך שאנחנו לא מכבדים או לא מתייחסים לבעיות של אל על.

יבגני סובה: אני חושב שקיימנו כאן הרבה דיונים ואנחנו מכבדים ומאוד מעריכים את החברה הזאת כי היא חברה הכי גדולה בישראל וחשוב שהיא תמשיך לפעול.

יבגני סובה: אני מבקש שתשאל את נציג אל על האם יש תאריך ומועד לחזרה של הטיסות.

יבגני סובה: שייתן לנו תאריך.

יעקב מרגי: אין.

יבגני סובה: שיהיה 1 בספטמבר, 1 באוקטובר, 1 בנובמבר, אבל שייתן לנו תאריך.

אוסנת הילה מארק: הוא אמר 21 בספטמבר.

יבגני סובה: לא שמעתי.

יעקב מרגי: הוא אמר.

יעקב מרגי: אחרי מאמץ לא קל שלי,.

יעקב מרגי: הוא אמר.

יבגני סובה: עוד בקשה.

יבגני סובה: אני יודע שב-זום יש עוד כמה אנשים שמדברים גם על המתווה וגם בהקשר להכשרת הטייסים.

יבגני סובה: אני הבנתי שגם מנכ"ל ישראייר נמצא על הקו ויכול להיות הוא יסביר כי הם ממשיכים לטוס.

יעקב מרגי: הוא הסביר לנו ולחברות התעופה בעקיפין שאם רוצים אפשר לטוס ולעשות.

יבגני סובה: יש לו תמיד הצעות מאוד טובות ולכן בוא נשמע גם אותו בעניין הזה.

יבגני סובה: התחושה היא שאנחנו כבר חודשים מדברים ומדברים ובסופו של דבר במשרד בריאות – ויש לי כבוד למשרד הבריאות – מקבלים החלטות ולא שומעים.

יבגני סובה: כאילו שומעים אותנו ובסוף מקבלים מה שנוח להם, ואם זה כך, לשם מה לקיים את הדיונים?

יבגני סובה: אני לא מצליח להבין.

יבגני סובה: גם בקורונה, גם בכלכלה, מדברים ומדברים ובסוף מקבלים החלטות שאף אחד לא מבין אותן.

יעקב מרגי: אני רוצה לשמוע את בורובסקי, נציג האוצר.

יעקב מרגי: אגף.

יעקב מרגי: התקציבים.

יעקב מרגי: נמצא אתנו?

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: נצטרך לשאול את משרד האוצר מה הוא מתכוון לעשות בסוגיה הזאת ולאפשר לפחות בתקופת החל"ת הסמכות והשתלמויות לצוותים בתחום התעופה, ואם יש ענפים אחרים נוספים – אין לי בעיה.

יעקב מרגי: נסתפק בסוגיה הזאת של היערכות חברות התעופה.

יעקב מרגי: שמנו את זה בחלל האוויר.

יעקב מרגי: ההשלמה לדיון הזה תהיה, אני מאמין, עם התקנות שאנחנו נכנסים אליהן עכשיו.

יעקב מרגי: אני אומר אמירה חד משמעית וברורה שכאן בוועדת הכלכלה – כל עוד אני עומד בראשה – לאסוף את השברים ולראות מה יש לנו ביד, זאת לא תוכנית עבודה, לפחות אצלי.

יעקב מרגי: צריך תמיד לקדם ולהתקדם ולצפות פני עתיד, וכך אני דורש מרת"א, מרשות שדות התעופה, מאיגודי הטייסים מחברות התעופה.

יעקב מרגי: כל הנוגעים בדבר, כולם להתכנס לשיח בימים הקרובים כדי לראות איך נערכים לפתיחה הדרגתית של השמיים.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: אנחנו עוברים לנושא השני בסדר היום והוא תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות), התש"ף-2020.

איתי עצמון: אדוני, אני אומר כמה דברים קצרים.

איתי עצמון: הוועדה החלה לדון בתקנות ביום רביעי האחרון.

איתי עצמון: כפי שאמרתי, אנחנו בייעוץ המשפטי של הוועדה העברנו די הרבה הערות לנציגי הממשלה.

איתי עצמון: מכיוון שהמסגרת של החוק מגבילה למעשה את סמכות ועדה מוועדות הכנסת לאשר בשינויים את התקנות, כלומר, זה לא המנגנון הרגיל שאנחנו מכירים לגבי חקיקת משנה שמובאת לאישור ועדה בו בעצם הוועדה יכולה להחליט לאשר בשינויים שונים את התקנות, כאן הוועדה יכולה לאשר את התקנות, כולן או חלקן, כלומר, להחליט למשל שיש תקנה מסוימת שהוועדה לא מאשרת, הוועדה יכולה להחליט קטיגורית לא לאשר את כל התקנות או לשנות את תקופת התוקף מכיוון שהתקנות האלה למעשה הן מעין הוראת שעה.

איתי עצמון: כלומר, הן נקבעות לתקופה קצובה, מוגבלת מראש, של עד 28 ימים.

איתי עצמון: מבחינת התהליך שהיה ממש בימים האחרונים כולל בסוף השבוע, ביום חמישי קבינט הקורונה אישר את השינויים שהממשלה הסכימה לקבל וכפי שאמרתי כמעט כל ההערות שלנו התקבלו.

איתי עצמון: אני חייב לציין לשבח את העבודה שעשו נציגי הממשלה ובפרט היועצת המשפטית של רשות התעופה האזרחית שבאמת בחנו בלב פתוח ובנפש חפצה את ההערות והסכימו לשנות את נוסח התקנות באופן די דרמטי כפי שתראו.

איתי עצמון: כרגע הנוסח שמונח על שולחן הוועדה הוא נוסח משולב.

איתי עצמון: דהיינו, נוסח התקנות המקוריות עם סימון ב-עקוב אחר שינויים של השינויים כפי שהזכרתי שאושרו בקבינט הקורונה בעקבות הערותינו, והוועדה למעשה תידרש מבחינה פרוצדורלית לאשר הן את התקנות המקוריות שהוגשו לה ולמעשה הגיעו לדיון בוועדת הכלכלה ב-17 באוגוסט, אחרי שהועברו לכאן מוועדת הכנסת, והן את התיקון לתקנות.

איתי עצמון: אני מציע, אם יש השלמות, שרננה תוסיף.

רננה שחר: אין לי השלמות.

רננה שחר: כל הצוות הממשלתי עבד קשה כדי לעמוד תוך 24 שעות בתיקונים עם אישורי נוסח שיעברו את קבינט הקורונה.

יעקב מרגי: אנחנו נעבור להקראה ונראה אם באמת הקשבתם לנו ואם עמלכם לא היה לריק.

רננה שחר: נושא היחיד שאמרנו, וגם היועץ המשפטי של רשות שדות התעופה אמר, שלא הצלחנו להביא ניצחון או סידור מוסכם לכולם, גם לבריאות הציבור וגם מבחינת ה-פוד קורט של נתב"ג.

יעקב מרגי: באזורי הסעדה.

יעקב מרגי: יש לנו שפה, ברורה ויותר קלה.

רננה שחר: בנושא של אזורי הסעדה באמת לא הגענו לפתרון מוסכם ונקווה שנגיע אליו במהירות.

איתי עצמון: אני כן אומר, וזה חשוב, שההסדר בכלל לגבי הפעילות העסקית של נתב"ג מוסדרת בתקנות אחרות, בתקנות מכוח חוק המסגרת, מכוח חוק הסמכויות, התקנות שנוגעות להגבלת פעילות של מקום שפתוח לציבור.

איתי עצמון: מה שמוצע כאן בתקנות שכרגע על שולחן הוועדה, זאת בעצם החלה של התקנות ההן שאושרו בוועדת החוקה בשינויים מסוימים לגבי שדות התעופה שמפעילה רשות שדות התעופה.

איתי עצמון: ההסדר במפורש לא נקבע כאן.

רננה שחר: התקנות ההן חלות מכוחן.

רננה שחר: לא צריך שאנחנו נחיל אותן.

רננה שחר: אנחנו עשינו שינויים מסוימים.

רננה שחר: התאמות מסוימות.

יעקב מרגי: אנחנו נתייחס אליהן.

יעקב מרגי: אני כבר אומר לאורחים שלנו שאנחנו נדרוש הסברים גם לגבי אזורי הסעדה ואם נציגי משרד הבריאות אתנו, שיישארו אתנו כדי שיאמרו לנו אם בכלל היה דיון, אם הקשיבו לנו ומה היו הנימוקים לא לאשר זאת כי לכאורה הייתה טענה צודקת בשבוע שעבר.

יעקב מרגי: אם אני מצמצם אזורי הסעדה, זאת אומרת שאני מייצר אזורי צפיפות אחרים.

יעקב מרגי: נשמע בהמשך.

יעקב מרגי: לא ניכנס לזה עכשיו.

רננה שחר: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות), התש"ף

רננה שחר: -2020 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 8, 12 ו-23 עד 25 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק) ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, מתקינה הממשלה תקנות אלה: פרק א': הגדרות ופרשנות

רננה שחר: בתקנות אלה - "אדם החייב בבידוד" – אדם החייב בבידוד לפי צו בידוד בית.

רננה שחר: "איש צוות" – כהגדרתו בחוק הטיס.

רננה שחר: כל הסימונים שמסומנים הם בעקבות הערות הייעוץ המשפטי של הוועדה שאנחנו מאוד מודים לו שכרגיל עשה עבודה טובה וסייע לנו עם ההערות שלו.

רננה שחר: "איש צוות אוויר", "דייל", "טיסה מסחרית", "ספר עזר למבצעים" – כהגדרתם בתקנות ההפעלה.

רננה שחר: "ההנחיות האירופיות" – ההנחיות וההמלצות לשמירה על בריאות הציבור בתעופה, הכלולות במסמכים אלה:

רננה שחר: המדריך האירופי לניקוי וחיטוי כלי טיס.

רננה שחר: "חולה" "מגע הדוק" ו"מחלים" – כהגדרתם בצו בידוד בית.

רננה שחר: "חוק הטיס" – חוק הטיס, התשע"א-2011.

רננה שחר: "חוק השוויון" – חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1988.

רננה שחר: "טיסה בין-לאומית" – טיסה שנקודת המוצא, הביניים או היעד שלה, היא במדינה זרה.

רננה שחר: "טרמינל הנוסעים" – מקום תחום בשדה תעופה המשמש לרישום נוסעים לטיסה, לתהליכי בידוק לנוסעים לפני טיסה ואחריה, ולהמתנת נוסעים לעלייה לכלי הטיס, כולל אזורי מסחר.

רננה שחר: "המדריך האירופי לניהול אנשי צוות" – מדריך לניהול אנשי צוות בקשר למגיפת הקורונה Guidance on Management of Crew Members in relation to the SARS-COV-2 pandemic, מהדורה מספר 2 מיום ח' בתמוז התש"ף (30 ביוני 2020) שפרסמה הסוכנות האירופית לבטיחות התעופה, המצוי לעיון הציבור באתר האינטרנט של משרד הבריאות ובאתר האינטרנט של רשות התעופה האזרחית.

רננה שחר: "המדריך האירופי לניקוי וחיטוי כלי טיס" – מדריך לניקוי וחיטוי כלי טיס Interim guidance on Aircraft Cleaning and Disinfection in relation to the SARS-C0V-2 pandemics, מהדורה מספר 2 מיום ח' בתמוז התש"ף (30 ביוני 2020) המצוי לעיון הציבור באתר האינטרנט של משרד הבריאות ובאתר האינטרנט של רשות התעופה האזרחית.

רננה שחר: "המנהל" – כהגדרתו בסעיף 2 לפקודת בריאות העם ומי שהוא הסמיכו לעניין סעיף 20 לפקודה האמורה.

רננה שחר: "מנהל רשות התעופה האזרחית" – כמשמעותו בסעיף 6 לחוק רשות התעופה האזרחית, התשס"ה-2005.

רננה שחר: "מפעיל אווירי" – אחד מאלה:

רננה שחר: בעל רישיון מקביל לרישיון הפעלה אווירית כאמור, שנתנה הרשות המוסמכת במדינה זרה.

רננה שחר: "מפעיל שדה תעופה" – בעל רישיון להפעלת שדה תעופה לפי סימן ו' לפרק ב' לחוק הטיס.

רננה שחר: "נוסע יוצא" – מי שהגיע לטרמינל הנוסעים בכוונה לצאת מישראל כנוסע בטיסה בין-לאומית.

רננה שחר: "נוסע נכנס" – מי שנכנס לישראל כנוסע טיסה בין-לאומית.

רננה שחר: "ניהול סיכונים" – ניהול סיכוני בטיחות כמשמעותו בפרק ג' לתקנות מערכת ניהול בטיחות הטיס.

רננה שחר: "הפרוטוקול האירופי לשמירה על בריאות בתעופה" – פרוטוקול לשמירה על בריאות בתעופה בשל נגיף הקורונה COVID 19 Aviation Health Safety Protocol , מהדורה מספר 2 מיום ח' בתמוז התש"ף (30 ביוני 2020), שפרסמו הסוכנות האירופית לבטיחות התעופה והמרכז האירופי לבקרה ומניעת מחלות ECDC – European Center for Disease Prevention, המצוי לעיון הציבור באתר האינטרנט של משרד הבריאות ובאתר האינטרנט של רשות התעופה האזרחית.

רננה שחר: "צו בידוד בית" – צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש"ף-2020.

רננה שחר: "ציוד מגן אישי" – פרטי לבוש וציוד להגנה מפני הידבקות בנגיף הקורונה כגון מסיכת פנים, כפפות, חליפת מגן.

רננה שחר: "קרבה מותרת" – יחס בין שני בני אדם שהוא אחד מאלה –

רננה שחר: אחד מהם הוא קטין או אדם עם מוגבלות ואחד מהם מלווה את הקטין או מסייע לאדם בשל מוגבלותו, לפי העניין.

רננה שחר: "שדה תעופה בין-לאומי" – שדה תעופה שנקבע כתחנת גבול לפי צו הכניסה לישראל (תחנות גבול), התשמ"ז-1987.

רננה שחר: "תושב ישראל" – מי שרשום במרשם האוכלוסין כמשמעותו בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה-1965.

רננה שחר: "תסמינים" – כל אחד מאלה:

רננה שחר: שיעול או קושי בנשימה או תסמין נשימתי חד אחר, למעט שיעול או קושי בנשימה הנובע ממצב כרוני כגון אסתמה או אלרגיה.

רננה שחר: לעניין זה, נזלת בלבד לא תיחשב תסמין.

רננה שחר: "תקנות הגבלת הפעילות" – תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הגבלת פעילות), התש"ף-2020.

רננה שחר: תקנות ההפעלה" – תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה) התשמ"ב-1981.

רננה שחר: "תקנות מערכת ניהול בטיחות" – תקנות הטיס (מערכת ניהול בטיחות), התשע"ח-2017.

יעקב מרגי: עד כאן סעיף ההגדרות.

רננה שחר: כן.

איתי עצמון: זה סעיף יותר טכני.

רננה שחר: השינויים הם משפטיים.

שרון אלרעי פרייס: מבחינתנו האישור של ההגבלות האלה הוא חשוב באופן שבו הוא נמצא, האישור שלהן מחדש.

שרון אלרעי פרייס: ההגבלות האלה מאפשרות לנו להפחית את הסיכונים שקיימים במסגרת ההסתובבות בתוך שדה התעופה ובמטוסים למינימום האפשרי.

שרון אלרעי פרייס: יחד עם זאת אנחנו לא שינינו את ההגבלות מבחינת כמות האנשים שיכולים להיות בטיסה מתוך הבנה שלדבר הזה יש השפעה מכרעת על המפעילים של הטיסות האלה.

יעקב מרגי: גברתי, את הדיון המקדמי כבר קיימנו.

יעקב מרגי: אנחנו מבינים את הרציונל.

יעקב מרגי: מאחר ואת אתנו ואנחנו נגענו בזה, אני אקדים את המאוחר ואני אשאל לגבי מתחמי הסעדה.

שרון אלרעי פרייס: לגבי מתחם ההסעדה הקיים, אנחנו שמענו את הטענות ואנחנו חושבים על זה.

שרון אלרעי פרייס: בעוד כ-20 ימים ייפתחו שוב התקנות ואנחנו נראה האם לשנות.

שרון אלרעי פרייס: כרגע יש טיעונים בעד ונגד שאני מבינה אותם.

שרון אלרעי פרייס: בכל מקום אחר, כשיש פוד קורט, אנחנו לא מרשים לאנשים לשבת ביחד בגלל שהדבר הזה יכול לייצר איזושהי התקהלות שאנחנו לא מעוניינים בה.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו מאפשרים ישיבה במסעדות כאשר יש מלצר שבעצם מגיש ואז אנשים לא מתקהלים אבל יכול להיות שלאור העניין שבשדה התעופה אנחנו מבינים שאנשים לא יכולים, בניגוד לפוד קורטים אחרים לקחת את האוכל וללכת הביתה, כאן הם בעצם נאלצים להישאר.

יעקב מרגי: הם ילכו לאולם ההמתנה, שם לא תהיה הפרדה ואחד יאכל על השני.

שרון אלרעי פרייס: ברור.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו כרגע מנסים לראות איך אנחנו יכולים לייצר תנאים בהם כן אפשר יהיה לעשות את השינוי.

שרון אלרעי פרייס: עוד לא הגענו להחלטה הזאת.

שרון אלרעי פרייס: אחת הבעיות היא, אני אומר לכם בכנות, שיהיה מאוד קשה להסביר לציבור למה פוד קורט בשדה תעופה זה בסדר ופוד קורט בקניון הוא לא בסדר.

יעקב מרגי: אני יודע להסביר.

יעקב מרגי: דוקטור שרון, בסוגיות הקורונה, אם נשתמש בטיעון הזה שאנחנו לא נוכל להסביר, זה טיעון שלא מחזיק מים ולא עומד בפני עצמו כי הרבה תחומים לא דומים אחד לשני.

יעקב מרגי: במקרה הזה יש הסבר אבל מאחר ואת אומרת לנו שהנושא ייבחן שוב תוך כדי, אנחנו לא נלחץ הפעם אבל בעיקרון גם מבחינת ההסברה וההיגיון אנחנו לא מצליחים לשכנע את עצמנו למה לא.

שרון אלרעי פרייס: אני אומרת שההסברה וההיגיון אומר למנוע התקהלויות.

שרון אלרעי פרייס: אני מבינה את הטיעון מנגד שזה ייצר התקהלות במקום אחר ולכן אנחנו בבחינה מחודשת של הנושא הזה.

יעקב מרגי: אני רוצה להיות יעיל בדיון.

יעקב מרגי: אני מקווה שתהייה אתנו לאורך תיקון התקנות.

יעקב מרגי: אם לא, אני מקווה שאנשי משרד הבריאות אתנו ואם יהיו שאלות שנצטרך להפנות אליך, אני מאמין שהם ידעו להשיג אותך.

יעקב מרגי: אם יש לך הערה בנושא כללי, בבקשה כי אני רוצה להתקדם.

שרון אלרעי פרייס: אני חושבת שמאוד חשוב שהתקנות האלה יאושרו.

שרון אלרעי פרייס: כל ההתבססות שלנו על זה שאנחנו מאפשרים כניסה ממדינות ירוקות בלי בידוד, מבוססות על כך שאנחנו מנסים כמה שיותר למזער את הסיכון לפחות בשדה התעופה ובמטוסים.

שרון אלרעי פרייס: זאת אומרת, הדבר כרוך אחד בשני.

יעקב מרגי: אני אנצל את הבמה ואשאל אותך מדוע סוגיית הבדיקה ומעבדות הבדיקה בשדות לא מתקדמת.

שרון אלרעי פרייס: קודם כל, אין לנו שום ידע לגבי הפעילות של מערכת הסופיה, שזו הבדיקה שאתה מדבר עליה שהתשובה שלה אורכת 15 דקות.

שרון אלרעי פרייס: אין לנו ידע על התקפות, על המהימנות של הבדיקה באנשים ללא סימפטומים.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו יודעים לגבי אנשים עם סימפטומים, כמה הבדיקה היא רגישה, זאת אומרת, מגלה אנשים חולים וכמה הבדיקה היא ספציפית, זאת אומרת, מגלה אנשים בריאים.

שרון אלרעי פרייס: אין לנו את אותם נתונים לגבי חולים א-סימפטומטיים.

שרון אלרעי פרייס: זאת אומרת, אני עכשיו אבדוק הרבה אנשים ואני לא אדע מה משמעות התוצאות.

שרון אלרעי פרייס: קודם צריך מבחינה מדעית לתקף את הבדיקה הזאת ואנחנו עושים את זה כרגע, מביאים מכשירים ויש לנו ניסוי מתוכנן לראות בדיוק את זה.

יעקב מרגי: תודה רבה לך בשלב הזה.

עידן רול: זה חשוב וזה טוב מאוד אבל צריך לחשוב על דרך אלטרנטיבית.

עידן רול: כרגע בתי החולים אמורים לקלוט את כל מי שטס לחוץ לארץ.

עידן רול: איך בתי החולים יכולים לעשות בדיקות קורונה לטסים לחוץ לארץ?

עידן רול: הרי זה צוואר בקבוק שאנחנו נדון בו עוד חודש.

עידן רול: אני מאוד מעריך את התיקוף, באמת, זה חשוב מאוד אבל אולי צריך להקים מעבדת בדיקות לבדיקות רגילות שאנשים ייסעו לנתב"ג אבל לא לבית החולים.

עידן רול: אי אפשר לצפות שבתי החולים בכל העומס של החורף יעשו בדיקות קורונה ליוצאים לחוץ לארץ.

יעקב מרגי: אנחנו עכשיו בשלב ההגדרות.

עידן רול: ברור.

עידן רול: אני רק מציף את זה.

יעקב מרגי: מי בעד סעיף ההגדרות?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים ואין נמנעים.

יעקב מרגי: סעיף ההגדרות אושר.

רננה שחר: פרק ב': טרמינל הנוסעים

רננה שחר: מפעיל שדה תעופה בין-לאומי –

רננה שחר: יסדיר ויישם נהלי עבודה ושיטות עבודה לשם עמידה בחובותיו לפי תקנות אלה.

רננה שחר: נהלי עבודה ושיטות עבודה כאמור יהיו -

רננה שחר: ככל האפשר, בשים לב להנחיות האירופיות.

רננה שחר: ידריך את מי שהוא מעסיק מטעמו בבידוק ביטחוני, וביישום תקנות 6 ו-9 בדבר תקנות אלה ואופן יישומן כאמור בפסקה (2), כעדכונן מזמן לזמן.

רננה שחר: הדרכה כאמור תכלול הסבר על זכויותיהם וצרכיהם של אנשים עם מוגבלות בכל הקשור לתקנות אלה ולהוראות נוספות הנוגעות להתמודדות עם נגיף הקורונה, ובכלל זה לגבי סוגים שונים של מוגבלויות, כיצד הם עשויים לבוא לידי ביטוי בעת עריכת הבידוק הביטחוני או מתן השירות ומה הוא המענה הנדרש לכך בעת עריכת הבידוק ביטחוני או מתן השירות.

יעקב מרגי: זאת תקנה 2.

רננה שחר: כן.

רננה שחר: אחריות כוללת לקבוע נהלים ולהדריך.

יעקב מרגי: תני במספר משפטים את משמעות התקנה.

רננה שחר: התקנה הזאת היא האחריות הכללית של מפעיל שדה התעופה לקבוע ממונה קורונה, לקבוע נהלים, לתת לעובדים שלו ציוד מגן, להדריך את העובדים שלו ולהגיש את ההצהרה.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 2? מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים ואין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 2 אושרה.

יעקב מרגי: תגידי לי, אם תתעייפי יש מישהו שיחליף אותך?

רננה שחר: אני לא מתעייפת לעולם, אדוני.

יעקב מרגי: איזו אמירה.

יעקב מרגי: נראה אותך.

יעקב מרגי: לא ציפיתי לתשובה כזאת.

עידן רול: זה ייכנס לפנתיאון של המגזר הציבורי.

רננה שחר: שינויים ביישום חובות לפי תקנות הגבלת הפעילות לעניין הפעלת שדה תעופה בין-לאומי, יחול ועל מפעיל שדה התעופה תקנות הגבלת הפעילות בשינויים אלה:

רננה שחר: פסקה (1) נמחקה אחרי הדיון.

רננה שחר: המלים "ככל האפשר" – לא יקראו.

רננה שחר: נמצא בבדיקה הנוספת כי חום גופו של הנוסע הוא 38 מעלות או יותר – לא תותר כניסתו לטרמינל הנוסעים.

רננה שחר: התקנה הזאת, כפי שאיתי הסביר קודם לכן, היא התאמות לתקנות הגבלת הפעילות.

רננה שחר: בעיקרון בכל מקום פתוח לציבור, אתם מכירים את זה, צריך להסדיר מדידת חום באמצעי שאינו פולשני.

רננה שחר: כאשר לבן אדם יש 38 מעלות ומעלה, אסור לו להיכנס למקום.

רננה שחר: בשדה תעופה זה טיפה מעורר בעיות בנוסע יוצא שנוסע לחוץ לארץ ויש כאן הרבה על הפרק כי הוא קנה כרטיס טיסה וכולי וזה לא פשוט לוותר על זה כך שמוצע לאפשר מדידת חום נוספת שתיערך בסמוך.

אימאן ח'טיב יאסין: למה מדידת חום ולא בדיקת קורונה?

אימאן ח'טיב יאסין: יכול להיות שיש לו חום בגלל משהו אחר.

יעקב מרגי: כי היום אין בדיקת קורונה שנותנת את התשובה מיד.

יעקב מרגי: תסבירי לנו בדיוק איך זה עובד.

יעקב מרגי: אדם מגיע לשדה, לפני הכניסה אומרים לו שיש לו 38 מעלות חום.

יעקב מרגי: מה עושים?

יעקב מרגי: תציגי את עצמך.

טל פוקס: אני מהלשכה המשפטית של משרד הבריאות.

טל פוקס: עוד מעט תחזירו את ד"ר שרון אלרעי והיא תוכל להסביר לגבי הבדיקות, למה לא עושים בדיקה לכולם בכניסה.

יעקב מרגי: היא הסבירה לנו.

טל פוקס: יש לה עוד המשך לתשובה.

טל פוקס: לגבי הכניסה לטרמינל, בן אדם מגיע לכניסה של הטרמינל ובניגוד למקום אחר חייבים למדוד חום.

טל פוקס: בשאר המקומות הפתוחים לציבור, זו בעצם חובה שהיא ככל האפשר אבל כאן לכולם ימדדו את החום.

יעקב מרגי: הבנו.

יעקב מרגי: אנחנו כבר אחרי.

יעקב מרגי: מדדנו לו, יש לו 38 מעלות בכניסה.

יעקב מרגי: מה הנוהל?

טל פוקס: כדי להיכנס לטרמינל, מה הוא צריך לעשות?

יעקב מרגי: כן.

טל פוקס: זה בהמשך התקנות.

טל פוקס: הרעיון הכללי הוא שהוא צריך להראות הצהרת בריאות שהוא מילא ואישור שהוא קיבל על כך.

רננה שחר: אם הוא מעל 38 מעלות חום.

טל פוקס: לא.

טל פוקס: בלי קשר, מה הוא צריך לעשות בכניסה כדי להיכנס לטרמינל.

טל פוקס: זה כתוב בתקנות הבאות.

יעקב מרגי: או שנהיה יעילים או שלא נתקדם.

טל פוקס: התקנה הזאת מסדירה רק את השאלה של מדידת החום.

אימאן ח'טיב יאסין: יש לו 38 מעלות חום ואז מה עושים?

יעקב מרגי: עד 38 מעלות הוא נכנס.

טל פוקס: אם זה יותר, הוא הולך הביתה.

טל פוקס: כך זה בכל מקום.

אימאן ח'טיב יאסין: הוא הולך הביתה?

טל פוקס: הוא יכול לבקש מדידת חום נוספת שתתקיים מחוץ לטרמינל ולא בתוכו, בגלל שאנחנו כן חושבים שיש כאן אינטרס יותר חשוב ואנחנו רוצים לאפשר לו עוד בדיקה.

יעקב מרגי: מאפשרים לו עוד בדיקה ולא מאפשרים לו כניסה.

טל פוקס: לא.

טל פוקס: ממש לא.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 3?

עידן רול: סליחה, אני יכול לשאול שאלה?

יעקב מרגי: בבקשה.

עידן רול: אנחנו כל כך הרבה בתוך התהליך שעכשיו זה הזמן להעלות את זה.

עידן רול: מדי חום של הלייזר – אני מדבר כאן כאב לילד בן שנתיים – מרביתם לא שווים כלום ברמה שזה יכול לתת תוצאה שגויה.

יעקב מרגי: כשאני רואה 36,3 מעלות, אני מרוצה.

עידן רול: זה לא תמיד נכון.

עידן רול: אני יכול לספר לך איזה דגם כן עובד.

יעקב מרגי: אתה לא ר וצה שימדדו לנו חום בפה.

עידן רול: לא.

עידן רול: אני דיברתי גם עם גורמים במשרד הבריאות ויש מחשבה גם להתחיל ללכת לכיוון של לוותר על מדידת החום כי היא לא בהכרח מוכחת כאפקטיבית.

עידן רול: האם יש אפשרות לפחות שיהיה תקן מסוים?

יעקב מרגי: אני נהנה מהדברים שאתה מציע, אבל תקשיב.

יעקב מרגי: התעופה סובלת כל כך והיא הראשונה שסבלה, אז עכשיו להעמיס עליה עכשיו גם את הסוגיה הזאת של המד חום?

עידן רול: יש מדי חום שמוכחים כאפקטיביים ויש כאלה שלא.

עידן רול: בסוף אנחנו מסתמכים על זה בצורה כל כך נרחבת, אז לפחות לעשות איזושהי בדיקה במשרד הבריאות.

יעקב מרגי: דוקטור שרון אתנו?

שרון אלרעי פרייס: כן.

שרון אלרעי פרייס: אני אתכם.

שרון אלרעי פרייס: שאלה של חבר הכנסת עידן רול לגבי אמינות מד חום הלייזר.

עידן רול: והאם יש מחשבה על פירוט דגמים מסוימים שאתם יודעים שהם עובדים טוב ואפשר להסתמך עליהם.

עידן רול: בסופו של דבר כל אחד קונה מה שהוא רוצה בכל חנות בשדה התעופה.

שרון אלרעי פרייס: אני עוד לא מצאתי דגם ספציפי שהוא יותר טוב מאחרים.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו יודעים שיש מגבלות עם מדי החום האלה.

שרון אלרעי פרייס: כולנו ערים לזה.

שרון אלרעי פרייס: אני חושבת שחום אמיתי מאוד משמעותי, אנחנו מניחים שהוא יזהה.

שרון אלרעי פרייס: אני חייבת לומר שלא מסתמכים רק על זה אלא הולכים גם על הצהרת בריאות של בן אדם ולא רק על מדידת החום הרגעית.

שרון אלרעי פרייס: אני מזכירה לכם שבן אדם עם חום גם יכול לקחת אקמול לפני שהוא מגיע לשדה התעופה ואז לא יהיה לו חום גם אם בדרך כלל יש לו.

שרון אלרעי פרייס: מנסים בדרכים שונות לתקוף את הנושא הזה, האם כן או לא יש לו חום, האם הבן אדם בריא כן או לא וזה נעשה על ידי מדידת חום וגם הצהרת בריאות.

יעקב מרגי: אני מודה לך על הכנות.

יעקב מרגי: דוקטור שרון, רצית להתייחס גם לשאלה הקודמת?

שרון אלרעי פרייס: נכון.

שרון אלרעי פרייס: אתם צודקים לגמרי לגבי הנושא של בדיקות קורונה לטסים לחוץ לארץ בבתי החולים.

שרון אלרעי פרייס: זאת לא הייתה המטרה מלכתחילה.

שרון אלרעי פרייס: המטרה היא לאפשר את זה במעבדות פרטיות והיום בבוקר הוצאנו קול קורא למעבדות פרטיות כדי לאפשר את הבדיקה במעבדות פרטיות.

שרון אלרעי פרייס: ברגע שזה יוסדר, העומס הזה על בתי החולים ירד.

שרון אלרעי פרייס: צריך לתת מענה כרגע שלא כל הבדיקות יעברו דרך קופות החולים כי גם עליהן יש עומס.

יעקב מרגי: יש תאריך יעד?

שרון אלרעי פרייס: כן.

יעקב מרגי: מה התאריך?

שרון אלרעי פרייס: אנחנו מוציאים קול קורא ותוך שבועיים הם צריכים לתת לנו תשובות.

שרון אלרעי פרייס: מדובר על מעבדות שקיימות.

שרון אלרעי פרייס: לא מקימים מעבדות מאפס אלא מעבדות שמאפשרים להם, בנוסף למגוון הבדיקות הפרטיות שהן עושות, לעשות גם בדיקת קורונה.

שרון אלרעי פרייס: הם כמובן צריכים לעמוד בתו תקן איכות, בביקורת ואז הם יכולים לעשות את הבדיקות.

שרון אלרעי פרייס: אלה בדיקות שמוכרות על ידי משרד הבריאות ומאושרות.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 3?

יעקב מרגי: מי נגד?

אימאן ח'טיב יאסין: אני.

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: מתנגדת אחת.

יעקב מרגי: אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 3 אושרה.

אימאן ח'טיב יאסין: אפשר לומר משהו על תקנה 3?

אימאן ח'טיב יאסין: הצעה.

יעקב מרגי: מה לא אמרת קודם?

אימאן ח'טיב יאסין: אני יודעת שכבר הצבעת, אבל בכל זאת.

יעקב מרגי: בבקשה.

יעקב מרגי: היית אומרת לפני שהצבענו.

אימאן ח'טיב יאסין: לגבי תקנה 3, מדידת חום.

אימאן ח'טיב יאסין: יש לנוסע 38 מעלות.

אימאן ח'טיב יאסין: כמו שאמרתי, יכול להיות שיש לו משהו אחר ולא קורונה אבל הוא עלול לאבד את הכרטיס שלו וכל ההוצאות.

אימאן ח'טיב יאסין: האם יש התייחסות, האם מחזירים כסף או לא מחזירים?

יעקב מרגי: אני אענה לך עם חיוך.

יעקב מרגי: אני לא חשבתי על זה.

יעקב מרגי: אני לוקח אקמול, שני אקמולים בסמוך לבדיקה והחום יורד.

יעקב מרגי: בדיקת החום והצהרת הבריאות, זה עוד איזה מחסום קטן.

יעקב מרגי: במפר בכביש.

יעקב מרגי: את מכירה את הבמפרים בכביש?

אימאן ח'טיב יאסין: יש אנשים שלא יודעים להתחכם.

יעקב מרגי: בהצהרת הבריאות הוא יאמר שהוא סובל מחום כרוני.

יעקב מרגי: כשאני הולך ל-א.ק.ג, לפני שאני עושה את הבדיקה, אני אומר שלא ייבהלו.

יעקב מרגי: פעם ראשונה מי שבדקה אותי, כמעט התעלפה.

רננה שחר: מעבר נוסעים בין טרמינל הנוסעים לבין כלי הטיס

רננה שחר: בוצע מעבר הנוסעים בין טרמינל הנוסעים לכלי הטיס או בין כלי הטיס לטרמינל הנוסעים באמצעות אוטובוס, מספר הנוסעים באוטובוס לא יעלה על מחצית מקיבולת הנוסעים המרבית המותרת לפי הוראות יצרן האוטובוס.

רננה שחר: כשהגשנו את זה לוועדה, בתיקון המקורי כלל לא היו הגבלות על מספר הנוסעים באוטובוס.

יעקב מרגי: מהפרקטיקה את יודעת היכן הוראות היצרן ובפועל כמה דוחסים.

רננה שחר: אני אומר לשבחה של רשות שדות התעופה שהיא התגייסה למציאת פתרון והם בדקו וקיבולת הנוסעים המותרת באוטובוסים המיוחדים הגדולים האלה היא 70 אנשים.

רננה שחר: הנושא של 50 אחוזים מהקיבולת מקובל על משרד הבריאות ותודה גם לוועדה שהאירה את תשומת לבנו.

יעקב מרגי: אני ממליץ להם להישאר כך גם בלי קורונה.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 4?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים ואין נמנעים.

יעקב מרגי: התקנה אושרה.

רננה שחר: חובה על מפעיל שדה תעופה על יידוע הנוסעים מפעיל שדה התעופה יביא לידיעת ציבור הנוסעים את תקנות הגבלת הפעילות ותקנות אלה הנוגעות למגבלות הכניסה לטרמינל הנוסעים, לדרישות מהנוסע, אופן יישומן, והעונש על הפרתן, וכן פעולות מומלצות לציבור הנוסעים לשם צמצום הסיכון להידבקות בנגיף הקורונה בעת השהייה בשדה התעופה, והכול באמצעות שילוט ועלוני מידע מתאימים.

רננה שחר: שילוט ועלוני מידע כאמור –

רננה שחר: יהיו נגישים לאנשים עם מוגבלות לפי ת"י 1918 חלק 4.

רננה שחר: זאת תקנת השילוט.

רננה שחר: מה שהיה חשוב לוועדה זה שהשילוט של מגבלות הכניסה לטרמינל יהיה באופן ברור ותכף אתם תראו את זה בתקנה 6 כאשר מלווים לא חיוניים ומקבלי פנים לא אמורים לבוא לטרמינל הנוסעים.

רננה שחר: זה היה מאוד חשוב לוועדה, שיהיה שילוט ברור בכניסה לטרמינל.

רננה שחר: אלה עיקר השינויים שהיו בסעיף.

רננה שחר: התקנות האלה הותקנו כמובן בהתייעצות עם נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות ורואים את זה בנוסח עצמו.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 5?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים ואין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 5 אושרה.

רננה שחר: הגבלות על כניסה לטרמינל הנוסעים

רננה שחר: הכניסה היא למטרות עיסוקו של האדם.

שני אלה: כרטיס טיסה לטיסה שמועד המראתה בתוך ארבע שעות ממועד כניסתו לטרמינל הנוסעים.

שני אלה: חום גופו בבדיקה שנערכה לפי תקנה 7(4)(ב) לתקנות הגבלת הפעילות אינו 38 מעלות צלזיוס או יותר.

שני אלה: (3) הוא נוסע נכנס.

שני אלה: (4) הוא נוסע בטיסה פנים ארצית שהציג כרטיס טיסה לטיסה שמועד המראתה בתוך שעתיים ממועד כניסתו לטרמינל הנוסעים כאמור.

שני אלה: (5) הוא מלווה של נוסע שהוא קטין או אדם עם מוגבלות או צרכים מיוחדים אחרים, הנזקק לליווי לשם השלמת תהליכי הבידוק והעלייה לכלי הטיס.

שני אלה: (ב) לא ייכנס אדם לטרמינל הנוסעים, אלא אם כן התקיים בו תנאי מהתנאים האמורים בתקנת משנה (א), ומפעיל שדה התעופה התיר את כניסתו לטרמינל הנוסעים לפי תקנת המשנה האמורה.

שני אלה: (ג) מפעיל שדה התעופה רשאי לדרוש מכל נוסע או מלווה של נוסע שכניסתו לטרמינל הנוסעים הותרה לפי תקנת משנה (א), לענוד במקום גלוי על בגדיו תג המעיד על כך שכניסתו לטרמינל הנוסעים הותרה, אם הדבר נדרש לשם הבטחת קיום תקנה זו.

שני אלה: תג כאמור לא יכלול פרטים מזהים של נוסע או מלווה כאמור.

שני אלה: (ד) מפעיל שדה התעופה יקיים בכניסה לטרמינל הנוסעים, עמדה לסיוע לנוסע שמסירת הצהרת בריאות אינה זמינה לו או אינה אפשרית לו, בין השאר, מחמת מוגבלות.

שני אלה: בעמדה לסיוע יינתן לנוסע סיוע במילוי ההצהרה המקוונת והנפקת האישור על כך.

יעקב מרגי: מי מספק לו את התג?

רננה שחר: בכניסה לטרמינל.

רננה שחר: הכוונה היא לצמיד בצבע מסוים באותו יום.

רננה שחר: הכוונה כרגע רק בנתב"ג.

רננה שחר: כלומר, יש שלושה שדות בין-לאומיים בישראל – נתב"ג, חיפה ואילת רמון.

רננה שחר: באילת רמון ובחיפה אין צורך בסוג הזה כי יש פחות אנשים.

רננה שחר: הכוונה היא רק לצמיד כמו שמקבלים עת נכנסים לפארק מים.

יעקב מרגי: פעם היו נותנים את זה לנשים בבתי חולים.

רננה שחר: נכון.

רננה שחר: צמיד של בית חולים.

רננה שחר: אותו הדבר.

יעקב מרגי: אמרתי את זה כדי שנבין במה המדובר.

רננה שחר: בלי פרטי זיהוי, בניגוד לצמיד של בית חולים.

עידן רול: רציתי לשאול לגבי נסע בטיסות פנים ארציות.

עידן רול: האם הנוסע בטיסה פנים ארצית לא צריך לעבור מדידת חום?

רננה שחר: הוא כן צריך לעבור מדידת חום.

רננה שחר: כולם צריכים לעבור מדידת חום.

רננה שחר: השאלה למה הדגשנו במיוחד את חום גופו – אנחנו עדיין מפענחים את זה.

רננה שחר: זה עדיין בחקר למה עשינו את זה.

רננה שחר: זה נדמה לי שעשינו את זה לצורכי עונשין כי רצינו לאפשר ממש הטלת קנס מינהלי בהקשר של נוסע יוצא, נוסע לחוץ לארץ שנכנס למרות שהיו לו 38 מעלות.

רננה שחר: אבל כן, אסור להיכנס.

רננה שחר: באופן כללי אסור - זה צו בידוד בית - להיכנס עם 38 מעלות.

יבגני סובה: אין מצלמות תרמיות כמו שיש בקוריאה ובהונג קונג.

יבגני סובה: אנחנו יודעים שיש מצלמות כאלה בנתב"ג אבל בתקנות האלה אין התייחסות לשימוש במצלמות האלה.

רננה שחר: לשם מדידת חום?

יבגני סובה: כן.

יבגני סובה: אפשר לאתר.

יבגני סובה: אפשר לאתר אנשים שיש להם חום.

יעקב מרגי: גם אם נכנסו בדיעבד.

יבגני סובה: כן.

יבגני סובה: חום הגוף שלהם מזוהה.

יבגני סובה: זה כמו מצלמה תרמית.

יבגני סובה: אתה רואה את זה.

יעקב מרגי: השאלה אם זה קיים באמת.

יבגני סובה: אני יודע שהדבר הזה קיים בהרבה מדינות בעולם.

יבגני סובה: אגב, כשהתחילה הקורונה, הנושא הזה עלה ואז אנחנו גם התפלאנו ולא הבנו כי אנחנו המדינה המתפתחת הכי הרבה.

יעקב מרגי: אם תכניס את זה כאן לפעולה יש את צנעת הפרט וכולי.

יבגני סובה: זה לא קשור.

יבגני סובה: יש מצלמות כאלה.

יעקב מרגי: יגידו לך שאנחנו לא בקוריאה.

יבגני סובה: אני חושב שהונג קונג היא מדינה שמספיק יודעת לשמור על צנעת הפרט אבל הדבר הזה לצערי לא בא כאן לידי ביטוי.

יעקב מרגי: אדרבה, אם זה אפשרי, תשקלו את זה.

יעקב מרגי: אני לא יודע.

רננה שחר: כאמצעי פיקוח.

יבגני סובה: אמצעי פיקוח נוסף שיכול גם לזהות ולאתר אחרי שאנשים עברו.

יבגני סובה: גם בנתב"ג יש את זה.

יעקב מרגי: אתה צודק אבל זה לא לתקנות.

יבגני סובה: זה כמו שמזהים אנשים לפי מצלמות עם זיהוי הפנים ואז רוצים לעקוב ולראות מה הם עושים ולכן הם נכנסים.

יעקב מרגי: אתה צודק, אבל לא לתקנות האלה.

יעקב מרגי: זאת אמירה למשרד הבריאות להתחיל לחשוב על זה.

מוהר בר: זה קיים בנתב"ג.

יבגני סובה: זה מה שאני אומר.

יבגני סובה: אני יודע שזה קיים אבל זה לא בא לידי ביטוי בתקנות.

יעקב מרגי: זה לא צריך לבוא לידי ביטוי בתקנות.

יעקב מרגי: הפוך.

יעקב מרגי: אם את אומרת שזה קיים בנתב"ג אבל רננה אמרה לך שאנחנו עדיין לומדים למה הכנסנו את זה ובסוף היא אמרה שזה לצורך סנקציה פלילית או מינהלית, מה שיהיה, אם בדיעבד המצלמות האלה יקלטו ויראו שיש בן אדם עם חום ויבודדו אותו ויבדקו אם הוא נכנס אחרי שהוא הצהיר בריאות ואחרי שהוא מדד חום.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 6? מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אשר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 6 אושרה.

רננה שחר: חובות נוסע למסירת פרטים אישיים ופרטים הנחוצים לאיתורו

רננה שחר: בנוסף על האמור בתקנת משנעה (א), נוסע נכנס שאינו תושב ישראל, ימסור פרטים נוספים הנחוצים לאיתורו כמפורט בחלק ב' לתוספת השנייה, באופן מקוון באתר האינטרנט של מרד הבריאות.

משנה עד: יישמר במשרד הבריאות בנפרד מכל מידע אחר, וישמש לצורך עריכת חקירה אפידמיולוגית ולמטרה זו בלבד.

משנה עד: נוסע נכנס שאינו תושב ישראל, יציג לקצין ביקורת גבלות אישור כי מסר למשרד הבריאות פרטים כנדרש בתקנה זו וכן הצהרת בריאות כאמור בתקנה 30.

משנה עד: לעניין זה "קצין ביקורת גבולות" – מי שמונה לכך לפי סעיף 15(ב) לחוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952.

משנה עד: כמו שאתם רואים, התקנה הזאת היא תקנה של חובה למסור פרטים לאיתורך.

משנה עד: אני אתן לטל להסביר לגבי הפרטים לצורך חקירות אפידמיולוגיות.

טל פוקס: אחד המנגנונים הנוספים שהוספנו כדי לבטח את עצמנו ולהקטין את הסיכונים זה שיהיה לנו איזשהו אמצעי קל לאתר אדם שבדיעבד התגלה שאו שהוא חולה או שהתרחיש היותר סביר שהתגלה שהוא היה חולה על הטיסה בה הוא היה והוא כבר נכנס לארץ ומסתובב בישראל ואין לנו איך לאתר אותו כדי לומר לו שהוא צריך להיכנס לבידוד.

טל פוקס: המטרה של איסוף הפרטים האלה היא אנשים שמסתובבים בישראל ואין להם מקום מגורים קבוע ולמשרד הפנים אין מידע עליהם וכאן המטרה היא שנוכל לאתר אותם.

יעקב מרגי: זה לגבי הנכנסים.

טל פוקס: כל התקנה הזאת היא לגבי נוסעים נכנסים.

רננה שחר: לא.

טל פוקס: רובה של התקנה.

טל פוקס: מעבר לזה יש כאן מידע נוסף.

יעקב מרגי: לגבי נכנסים, אני מבין.

יעקב מרגי: לגבי היוצאים?

טל פוקס: זה בעצם אותו דבר.

יעקב מרגי: באיזה שלב את לוקחת ממנו את הפרטים?

טל פוקס: הוא ממלא טופס יחד עם הצהרת הבריאות.

יעקב מרגי: בסדר כי אם לא, זה היה מיותר.

רננה שחר: בסוף אדוני זה מספר טלפון וכתובת מייל, כדי שאפשר יהיה ליצור אתו קשר.

רננה שחר: לגבי ישראלים זה נשאר 20 ימים ואחר כך זה נמחק מהמערכת.

יעקב מרגי: מובן ולגיטימי.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 7? מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 7 אושרה.

רננה שחר: חובת השוהים בטרמינל הנוסעים כל השוהה בטרמינל הנוסעים –

רננה שחר: יעטה מסכה לפי סעיף 3ה לצו בידוד בית, אלא אם כן הוא נדרש להסיר את הסמכה לצורך תהליכי בידוק לנוסעים.

רננה שחר: אתם רואים כאן ריכוז של חובות הנוסע בטרמינל, לעטות מסכה, להקפיד על ריחוק חברתי ולענוד את אותו תג עליו אנחנו מדברים.

רננה שחר: הוא לא תג חושפני או משהו מהסוג הזה אלא רק מראה שמותר לך להיות בטרמינל.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 8?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 8 אושרה.

רננה שחר: נוסע שחש בתסמינים בטרמינל הנוסעים נוסע שחש בתסמינים בעת שהותו בטרמינל הנוסעים ולפני עלייתו לכלי הטיס ייפנה לאלתר לנציג של מפעיל שדה התעופה.

רננה שחר: נציג כאמור יעניק לאותו נוסע סיוע והכוונה ככל הנדרש לשם הבטחת הגעתו המהירה לגורמי הבריאות בשדה התעופה ויודיע על כך לאלתר למפעיל האווירי.

רננה שחר: אתם יודעים שנוסעים שוהים בשדה התעופה זמן כלשהו וזה לא עניין של רבע שעה ויכול להיות שהנוסע יפתח תסמינים תוך כדי השהות בשדה.

רננה שחר: התקנה המקורית אמרה שהוא צריך לפנות ישירות לנציגי הבריאות בשדה, לגורמי הבריאות בשדה התעופה, אבל בעקבות הערות הייעוץ המשפטי של הוועדה, כדי להקל כי הנוסע, מי שהוא רואה בטרמינל הנוסעים כמעט תמיד יהיו נציגי רש"ת אבל יהיה לו קשה להגיע, ולכן תיקנו ואמרנו שהחובה שלו תהיה לפנות לאלתר לנציגי רש"ת ומפעיל שדה התעופה הוא שיכוון אותו וידאג שהוא יגיע לאותם נציגי בריאות או שנציגי הבריאות יגיעו אליו.

איתי עצמון: גם לא כל כך היה ברור מי הם גורמי הבריאות.

יעקב מרגי: אם תשאלי אותי, אני ביקרתי לא פעם בשדה התעופה.

יבגני סובה: מי שחלה בקורונה, עדיין צריך לשמור על כל ההנחיות?

יבגני סובה: בן אדם שחלה והחלים מקורונה.

יעקב מרגי: הוא מתנהל כרגיל.

יבגני סובה: עם מסכה או בלי מסכה?

יעקב מרגי: אני חושב שכן.

יבגני סובה: אם לבן אדם יש אישור שהוא חלה והחלים.

טל פוקס: יש דברים מסוימים שלא חלים עליו כמו חובת בידוד שהוא לא יצטרך לעשות בהרבה מקרים.

טל פוקס: יש דברים מסוימים שכן חלים עליו כמו מסכה.

טל פוקס: זה לא ייחודי ולא מוסדר כאן.

טל פוקס: כל החובות של האנשים לעטות מסכה, הם בצו בידוד בית.

יבגני סובה: בן אדם שחלה והחלים, שהוא חוזר, הוא מציג את האישור שהוא חלה ולכן הוא לא נדרש להיכנס לבידוד וזה בא לידי ביטוי בתקנות?

טל פוקס: זה לא בא לידי ביטוי בתקנות.

טל פוקס: כל הקביעה של הבידוד והיקף חובת הבידוד, זה בצו בידוד בית וכאן זה בעצם סוג שלל הסדר משלים.

יבגני סובה: במסכה הוא עדיין חייב.

טל פוקס: כן.

יבגני סובה: זה מאוד חשוב.

יעקב מרגי: בואו נחזור לגורם הבריאות בשדה.

יעקב מרגי: מי הכתובת?

יעקב מרגי: איך הנוסע האלמוני הזה יודע למי לפנות?

יבגני סובה: בנתב"ג אין מרפאה.

רננה שחר: לא.

רננה שחר: הוא יפנה למודיעין של רש"ת או לנציג של רש"ת הקרוב.

יעקב מרגי: רש"ת, רשות שדות התעופה.

רננה שחר: כן.

רננה שחר: הם אלה שייקחו אותו.

טל פוקס: כרגע יש נציג של משרד הבריאות.

יבגני סובה: קבוע?

יבגני סובה: בנתב"ג יש נציג קבוע?

טל פוקס: לא.

טל פוקס: זה בגלל הקורונה וזה קשור לכך שבעצם הייתה נדרשת התארגנות מהירה.

יבגני סובה: כרגע יש נציג של משרד הבריאות 24 שעות ביממה?

טל פוקס: לא.

טל פוקס: יש נציג, לא 24 שעות, והנציג הזה מנחה את מד"א שגם נמצאים שם.

טל פוקס: משרד הבריאות כרגע שכר את מד"א לשבת שם.

יבגני סובה: זה נציג של משרד הבריאות.

טל פוקס: כן.

יעקב מרגי: מד"א נמצאים בשדה?

קריאה: מד"א נמצאים 24 שעות?

טל פוקס: כן.

יעקב מרגי: זה באמצעות מודיעין של רשות שדות התעופה.

טל פוקס: אני חייבת לציין שצריך להיות גורם בריאות בתקופת הקורונה.

יבגני סובה: מבחינה כספית אין להם אפשרות להחזיק מרפאה קבועה.

יבגני סובה: זו הייתה הטענה של משרד הבריאות.

יבגני סובה: בסדר, אף אחד לא מבקש להחזיק מרפאה קבועה בשדה.

יעקב מרגי: עכשיו הפחדת אותה.

יבגני סובה: נציג קבוע במשך 24 שעות בלי קשר למד"א.

יבגני סובה: מד"א, אלה פרמדיקים.

יבגני סובה: השאלה אם בן אדם רוצה לקבל הכוונה מבחינת תסמינים, מבחינת מצבו הרפואי, מה הוא עושה?

יבגני סובה: למי הוא ניגש?

יבגני סובה: הוא ניגש למודיעין והמודיעין אומר לו שאין לו מושג מה לעשות אתו ושיתקשר למד"א?

יבגני סובה: זאת שאלה מאוד פרקטית.

רננה שחר: אני חוזרת רק לתקנה שכבר אישרתם.

רננה שחר: רש"ת חייבת לקבוע נהלים גם ליישום תקנה 9.

רננה שחר: זה כתוב.

רננה שחר: היא צריכה להדריך את האנשים שלה שמיישמים את תקנה 9.

רננה שחר: האנשים שעומדים צריכים לדעת איך לעשות את זה.

רננה שחר: אתה צודק שזה לא טריביאלי, אבל רש"ת בהחלט צריכה למסד נהלים ולקבוע שיטה שזה יקרה.

יעקב מרגי: חייבנו אותה בתקנה.

יעקב מרגי: איזה מספר התקנה?

רננה שחר: תקנה 2.

יעקב מרגי: חייבנו אותם להכין נהלי עבודה.

רננה שחר: אחד הנהלים הוא יישום תקנה 9.

עידן רול: זאת אומרת שהשילוט יחול גם על תקנה 9?

רננה שחר: שהשילוט יחול גם על תקנה 9?

רננה שחר: אני מאמינה שכן.

רננה שחר: רגע.

רננה שחר: בוא נראה.

רננה שחר: כן.

רננה שחר: כתוב.

רננה שחר: "מפעיל יביא לידיעת ציבור הנוסעים את תקנות הגבלת הפעילות ותקנות אלה הנוגעות למגבלות הכניסה, לדרישות מהנוסע" ואחת הדרישות מהנוסע היא "נוסע שחש בתסמינים" צריך לפנות ישירות לנציג מפעיל שדה התעופה וזה צריך לבוא לידי ביטוי גם בשילוט וגם בעלונים לפי החומר הפרסומי, לפי התקנה הזאת.

עידן רול: מה קורה מרגע שהוא הודיע?

עידן רול: יש איזושהי חובה מרגע שבן אדם הכריז על עצמו כלא מרגיש טוב והגיע לנציג הבריאות שם?

עידן רול: יש שיקול דעת?

עידן רול: יש נוהל מוסדר?

יבגני סובה: יש חדר שהוא יכול להיות בו?

עידן רול: איזו סמכות מאשרת לו כן לטוס אחרי שהוא אמר הוא לא מרגיש טוב?

יעקב מרגי: השאלה המתבקשת, כבר בתקנה 2, בעקבות השאלות שנוצרות כאן, האם מישהו אמור לאשר את הנוהל הזה שמפעיל שדה התעופה יכתוב.

רננה שחר: לאשר את הנוהל, לא.

יעקב מרגי: אולי הוא יכתוב נוהל לא מספק ואז השאלה הזאת תישאר פתוחה?

רננה שחר: אם נצטרך אדוני.

יעקב מרגי: מה זה אם?

יעקב מרגי: אנחנו מתקנים עכשיו.

רננה שחר: אני אחזור שוב לחוק המסגרת.

רננה שחר: חוק המסגרת נותן סמכויות פיקוח רק במקרה שקבענו עבירות מינהליות.

רננה שחר: קבענו לרש"ת עבירות מינהליות ואחת מהן הייתה הנושא של אי הגשת ההצהרה.

רננה שחר: ההצהרה היא על עמידה בתקנות.

יעקב מרגי: אני שואל שאלה ברורה ולא צריך להתפתל.

יעקב מרגי: חייבתם אותו לכתוב נוהל הפעלה.

יעקב מרגי: מאין לי לדעת שזה עונה לדרישות של משרד הבריאות?

רננה שחר: יהיו לנו שם מפקחים שיסתובבו בשדה התעופה.

יעקב מרגי: מכוח ההסמכה.

רננה שחר: כן.

רננה שחר: מכוח ההסמכה.

רננה שחר: כל 28 ימים התקנות האלה מתחדשות וככל שיתעוררו בעיות ביישום, אנחנו נוכל לשפר.

יעקב מרגי: תודה.

עידן רול: סליחה, אני רוצה לחזור לשאלה שלי.

עידן רול: מה הנוהל ברגע שמישהו הגיע לרשויות הבריאות?

יעקב מרגי: אין נוהל.

יעקב מרגי: בסעיף 2 ביקשנו מהם לכתוב נוהל.

יבגני סובה: המשפחה שלו מחכה והוא עם 38 מעלות והוא מנסה להבין מה עושים.

רננה שחר: בגדול אין לטוס עם חום ועם תסמינים.

רננה שחר: אין.

רננה שחר: הדבר היחיד שיש לו מדידה חיצונית, זה חום של 38 מעלות.

יעקב מרגי: יש לנו בעיה כי יועצים משפטיים ממוקדים בפרקטיקה.

יעקב מרגי: תקשיבי מה החברים רוצים לדעת.

יעקב מרגי: אדם בא עם תסמינים לעמדת רשות שדות התעופה.

עידן רול: ואין לו חום.

עידן רול: בכוונה אמרתי שאין לו חום.

עידן רול: הוא לא מרגיש טוב אבל אין לו חום.

יעקב מרגי: הגיע למודיעין במקרה הזה ואמר שהוא לא מרגיש טוב.

רננה שחר: ייקחו אותו למד"א.

יבגני סובה: מי ייקח אותו למד"א?

רננה שחר: נציג משרד הבריאות.

יעקב מרגי: מד"א כבר ידע מה לעשות.

יבגני סובה: הנציג של שירותי הקרקע ייקח אותו למד"א.

יבגני סובה: למד"א יש נציג קבוע בנתב"ג.

עידן רול: אני חושב אדוני היושב ראש שהטקסט היה אולי צריך להיות שמרגע שבן אדם הסגיר את עצמו כלא מרגיש טוב או אובחן ככזה, רק איש בריאות יכול להתיר לו טיסה.

עידן רול: צריך להיות איזשהו שחרור של איש בריאות.

יעקב מרגי: אנחנו בתקנות.

יעקב מרגי: תקנה אחת גוררת את השנייה.

יעקב מרגי: אמרנו שאדם לא מרגיש טוב, פונה לאיש הבריאות.

עידן רול: מאותו רגע שהוא הגיע למד"א, צריך אישור אקטיבי של מד"א כדי שהוא יוכל לטוס?

טל פוקס: אנחנו נגיע לזה בהמשך.

עידן רול: זה לב לבו של הדבר.

טל פוקס: אנחנו נגיע לזה בהמשך ונראה מי יכול לעלות לטיסה.

טל פוקס: התשובה היא שאם יש לו תסמינים שהם תסמיני הקורונה - - -

יעקב מרגי: מי קובע אותם?

יעקב מרגי: הוא בשדה.

יעקב מרגי: הוא בא בלי לדעת.

טל פוקס: אם זה חום, הוא פשוט לא יכול לצאת.

עידן רול: לא.

עידן רול: אין חום.

עידן רול: אני בשדה, אין לי חום אבל אני פשוט לא מרגיש טוב.

יעקב מרגי: תסמינים אחרים.

יעקב מרגי: לא חום.

עידן רול: מי מאשר לי לטוס או לא לטוס מהרגע שהגעתי למודיעין והפנו אותי למד"א?

עידן רול: האם אני צריך להציג עכשיו לחברת התעופה אישור שאני רשאי לטוס כי מד"א בדקו אותי?

עידן רול: יש כאן איזשהו חלק בתהליך שהוא לא ברור.

טל פוקס: גורם בריאות אולי יכול להגיד שאין לו תסמינם.

טל פוקס: אם יש לו תסמינים, לגורם הבריאות אין את הסמכות לומר לו שהוא יכול לטוס.

יעקב מרגי: הוא לא ייתן לו לעלות.

עידן רול: אני שואל משהו אחר.

עידן רול: אני שואל ממש פרוצדורלית.

עידן רול: הייתי במד"א, האם אני מסומן באותו רגע או שאני יכול לחזור ממד"א ולטוס?

יעקב מרגי: אם הוא יחליט שאלה לא תסמיני קורונה, הוא יחזיר אותך.

יעקב מרגי: אתה עדיין לא מסומן.

יעקב מרגי: מתי הוא פוסל אותך מעלייה?

יעקב מרגי: אתה מאושר טיסה, אחרי שעברת את כל הפרוצדורה, אתה מאושר טיסה.

יעקב מרגי: אחר כך מרגיש לא טוב.

יעקב מרגי: אתה פונה למד"א, מד"א בודק ואומר שאלה לא תסמיני קורונה.

יעקב מרגי: אתה חוזר למסלול שלך.

יעקב מרגי: אתה לא צריך אישור אקטיבי.

עידן רול: ואם מד"א כן אמר שיש משהו?

יעקב מרגי: אל תדאג.

יעקב מרגי: הוא לא ייתן לך לזוז משם.

יעקב מרגי: הוא יפנה אותך באותו רגע.

מוהר בר: חבר הכנסת רול, אני מצוות תעופה במשל"ט, אנחנו אנשי המקצוע שבעצם גיבשו את מתווה התעופה משדה תעופה ירוק שדיבר עליו בתחילת הדיון יואל פלדשו.

מוהר בר: בנוסף לתקנות אנחנו כתבנו גם מקרים ותגובות לכל מיני מקרים - כנראה שלא כיסינו את הכול – שיכולים לקרות הן בשדה התעופה, הן בכלי הטיס לפני ההמראה, לאחר ההמראה, במדינת היעד.

מוהר בר: כלומר, ניסינו לצקת מעט ודאות לאותו עולם.

מוהר בר: יש לנו תרחיש שלם שניתחנו עם גורמי מד"א, עם אנשי רש"ת.

יעקב מרגי: איפה זה בא לידי ביטוי בתקנות?

מוהר בר: יש פרוטוקול שהוא הסכם/חוזה בין משרד הבריאות לרת"א שבו הדברים מוגדרים, כשיש מקרים ותגובות מה קורה אם.

מוהר בר: אני יכולה להקריא לכם.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בהמשך.

רננה שחר: זה הפרק שלהם.

רננה שחר: רש"ת ביקשו לדבר.

יעקב מרגי: לסעיף הזה?

רננה שחר: עברנו את הפרק שלהם.

רננה שחר: אדוני, בזה סיימת את הפרק של שדה התעופה.

יעקב מרגי: בסדר.

יעקב מרגי: רון חלפון, רשות שדות התעופה.

יעקב מרגי: עד שהוא יעלה, נאשר את תקנה 9.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 9?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 9 אושרה.

רון חלפון: אדוני, אם נוכל לתת את רשות הדיבור בבקשה לסמנכ"ל למסחר יורם שפירא ואת מר שמואל זכאי מנהל השדה.

רון חלפון: אנחנו מדברים כאן במשך שעה ארוכה.

יעקב מרגי: תן לי את מנהל השדה.

שמואל זכאי: שלום.

שמואל זכאי: כמו ששמתם לב, אדוני, בתקנות האלה יש חובות רבות מאוד על רשות שדות התעופה.

שמואל זכאי: כמה דברים שאני רוצה לתקן כדי שהדברים יהיו ברורים.

שמואל זכאי: קודם כל, נוסע עם חום לא נכנס פנימה לתוך הטרמינל.

יעקב מרגי: היה ברור לנו.

שמואל זכאי: המודיעין לא נמצא מחוץ לטרמינל כשלוקחים אותו למודיעין.

יעקב מרגי: רגע.

יעקב מרגי: או שלא הקשבת לנו בחלק מהדברים.

יעקב מרגי: זה ברור לכל מי שהיה בדיון שאדם עם 38 מעלות ומעלה לא נכנס לטרמינל.

יעקב מרגי: מדברים על בדיעבד, אחרי שהוא נכנס והוא לא מרגיש טוב.

שמואל זכאי: בנתב"ג יש מרפאה שעובדת כל הזמן.

שמואל זכאי: היא לא קשורה למד"א כי יום אחד מד"א יצאו מנתב"ג.

שמואל זכאי: יש בנתב"ג שירותי מרפאה כל הזמן עם פרמדיקים.

יעקב מרגי: ויש שילוט על כך?

שמואל זכאי: עם שילוט ועובדים.

שמואל זכאי: יודעים לקחת את הנוסע ולהביא אותו לפרמדיק.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: עוד יותר טוב.

שמואל זכאי: מהבחינה הזאת אתם צריכים להסיר כל דאגה מלבכם.

יעקב מרגי: וממה אנחנו צריכים לדאוג?

שמואל זכאי: אתם צריכים לדאוג ממה שהיה בדיון הקודם ואני לא רוצה לחזור אליו.

שמואל זכאי: מאוד שמחתי לשמוע את ההערה של דוקטור שרון שתוך 20 ימים תתבצע בחינה לגבי הנושא של הפוד קורט כי כמו שאמר אדוני, המטרה שלנו היא להרחיק את הנוסעים כמה שיותר אחד מהשני.

שמואל זכאי: לכן אם יסגרו את הפוד קורט, הם יהיו צפופים ויעמדו אחד ליד שני.

שמואל זכאי: המטרה שלנו היא להרחיק אותם אחד מהשני כמה שיותר ולא דומה פוד קורט בקניון לפוד קורט בנמל התעופה.

יעקב מרגי: אנחנו מחויבים לזה ונעקוב אחרי זה.

שמואל זכאי: לא כולם גרים בתל אביב.

שמואל זכאי: יש אנשים שגרים במעלות ובדימונה.

יעקב מרגי: מכובדי, הבנו.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אנחנו נעקוב אחרי זה.

יעקב מרגי: אנחנו מחויבים לזה.

יעקב מרגי: אני חושב שאין טעם לשמוע עוד נציגים מרשות שדות התעופה.

יעקב מרגי: רגע, רצה לדבר יוסי פתאל ולהתייחס לסעיפים שעברנו.

יעקב מרגי: הוא ביקש קודם לכן ודילגנו עליו.

יעקב מרגי: לא נמצא.

יעקב מרגי: נמשיך בהקראה.

רננה שחר: פרק ג': כלי הטיס

רננה שחר: פרק זה יחול על מפעיל אווירי המפעיל טיסה מסחרית להולכת נוסעים מישראל אליה או בשטחה, בכפוף לאמור בתקנת משנה (ב).

רננה שחר: תקנות 18, 27(א)(3) ו-4), ו-(ג) ו-28(א)(2) לא יחולו.

רננה שחר: אתם רואים שהתחולה של התקנות היא על כל מובילי נוסעים בשכר, ישראלים וזרים, בין בטיסות בין-לאומיות ובין פנים ארציות.

רננה שחר: יש כאן החרגות מסוימות.

יעקב מרגי: תמשיכי לתקנה 11 שהיא אחריות מפעיל אווירי, כללי.

יעקב מרגי: זה אותו נושא.

רננה שחר: אחריות מפעיל אווירי – כללי מפעיל אווירי –

רננה שחר: יסדיר ויישם נהלי עבודה ושיטות עבודה לשם עמידה בחובותיו לפי תקנות אלה.

רננה שחר: נהלי עבודה ושיטות עבודה כאמור יהיו –

רננה שחר: ככל האפשר, בשים לב להנחיות האירופיות.

רננה שחר: ידריך את מי שהוא מעסיק או שמועסק מטעמו בהפעלת הטיסות ומתן שירות לנוסע, בדבר תקנות אלה ואופן יישומן כאמור בפסקה (2), כעדכונם מזמן לזמן.

רננה שחר: הדרכה כאמור תכלול הסבר על זכויותיהם וצרכיהם של אנשים עם מוגבלות, בכל הקשור לתקנות אלה ולהוראות נוספות הנוגעות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש, ובכלל זה לגבי סוגים שונים של מוגבלויות, כיצד הם עשויים לבוא לידי ביטוי בעת קבלת השירות, ומה הוא המענה הנדרש לכך בעת מתן השירות.

רננה שחר: בסעיף (2)(ב) הורדנו את ה"ישימות".

רננה שחר: ממילא מדובר על הוראה שהיא בשים לב ככל האפשר והיא הוראה יחסית רכה והייעוץ המשפטי לוועדה אמר שזה יותר מדי עמום גם כך ולכן הם ביקשו להוריד את העמימות לגבי הישימות.

רננה שחר: שוב, אנחנו רואים את האחריות הכוללת של המפעיל האווירי בדיוק כמו מפעיל שדה תעופה, למנות אדם, לכתוב נהלים ולהחזיק את העובדים.

יעקב מרגי: גם חברות התעופה.

יעקב מרגי: לא רק המפעיל.

רננה שחר: כן.

רננה שחר: כמו שדה התעופה.

יעקב מרגי: אם חברות התעופה רוצות להעיר, שיעירו.

יעקב מרגי: אם לא, אנחנו מתקדמים.

רננה שחר: זה מתואם.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנות 10 ו-11?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושרו

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנות 10 ו-11 אושרו.

רננה שחר: מידע לרוכשי כרטיסי הטיסה בלי לגרוע מחובות גילוי לנוסע לפי כל דין, בטרם מכירת כרטיס טיסה, המפעיל האווירי יביא לידיעת רוכש כרטיס הטיסה כי הוא או כל אדם שעבורו הוא רכש את כרטיס הטיסה לא יהיה רשאי לטוס אלא אם כן נתקיימו לגביו דרישות תקנה 30.

רננה שחר: דרישת תקנה 30 הן דרישות הבריאות שאסור לך לטוס עם תסמינים והצהרת הבריאות.

רננה שחר: כבר בעת מכירת הכרטיס, רוצים להבטיח שנוסע יבין שהוא לוקח על עצמו סיכון, בין אם הוא קונה כרטיס עם ביטוח על ביטול, כל הדברים שנוסע יכול לעשות, ולהבין שהוא כאן חשוף לסיכון יותר גבוה ואם הוא יהיה חולה ביום הטיסה, הוא לא יוכל לטוס.

יעקב מרגי: כבר בשלב המכירה אנחנו מחייבים את החברות להבהיר לו.

יעקב מרגי: בסדר.

רננה שחר: כן, ואחר כך אנחנו נראה שבתקנה 32 אנחנו מחייבים גם מארגנים.

יעקב מרגי: את רוצה להגיד שיש 32 תקנות?

רננה שחר: יותר אדוני.

רננה שחר: 40.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 12?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 12 אושרה.

רננה שחר: יידוע נוסעים לפני הגעתם לשדה התעופה מפעיל אווירי יעביר לנוסעים, בין 48 שעות ל-24 שעות לפחות לפני מועד ההמראה הנקוב בכרטיס הטיסה מידע לגבי כל אלה:

איתי עצמון: המילה "לפחות" תימחק.

רננה שחר: כי נוסע לא יהיה רשאי לטוס אלא אם כן נתקיימו לגביו דרישות תקנה 30.

רננה שחר: משך תהליכי הבידוק הצפוי בשדה התעופה של ההמראה ושל הנחיתה, כללי ההתנהגות בטרמינל הנוסעים, לרבות לגבי חובת ענידת תג מזהה אם חלה, חובת עטיית מסיכות ושמירת מרחק, כפי שמסר לו מפעיל שדה התעופה, אם נמסר.

רננה שחר: כללי העלייה לכלי הטיס והירידה ממנו שהוא הסדיר ומיישם לפי תקנות 20 ו-29 לפי העניין.

רננה שחר: משך הזמן המרבי המומלץ לשימוש באותה מסכה במהלך הטיסה, נסיבות שבהן יש צורך להחליף מסכה, ואופן הטיפול במסכה משומשת.

רננה שחר: התקנה הזאת נועדה לאפשר לנוסעים – אנחנו מניחים שרוב הנוסעים הם צייתנים ורוצים להיערך בצורה טובה למסע שלהם וזה מסע לא טריביאלי – לקחת מספיק מסכות, לדעת מה צפוי להם, כמה זמן ייקח להם וכולי.

רננה שחר: בעצם זאת חובת יידוע.

יעקב מרגי: למרות שזאת אחריות אישית של כל אדם.

רננה שחר: לגמרי.

רננה שחר: אני חייבת לומר שעם פסקה (2) אנחנו לא שלמים אבל כרגע היא שם ואנחנו נבחן אותה.

רננה שחר: אני מדברת על הנושא של חיוב חברות התעופה ליידע את כללי בריאות הציבור החלים בכניסה למדינת היעד, שזה דבר קשה לעשות כי הוא מאוד משתנה.

יעקב מרגי: בכל אופן צריך.

יעקב מרגי: את לא שלמה עם זה ואנחנו כמחוקקים שלמים עם זה.

יעקב מרגי: בכל אופן, אני שלם עם זה.

רננה שחר: אנחנו ננסה לטייב את זה הפעם הבאה.

עידן רול: החובה עטיית מסכה לילדים היא אותו הדבר?

רננה שחר: כרגע כן.

רננה שחר: כן.

טל פוקס: ילדים עד גיל שבע לא צריכים.

עידן רול: אני שואל אם בטיסה זה אותו הדבר.

טל פוקס: כן.

רננה שחר: מה שכתבנו בתקנה 1(ב) שאישרתם, כתוב לפי צו בידוד בית ואצל המשפטנים זה אומר כולל הסייגים אבל כתבנו את זה בצורה ברורה.

רננה שחר: כולל הסייגים.

יעקב מרגי: אם היה לנו זמן הייתי שואל את דוקטור שרון אם באמת הנגיף יכול להיאגר במזגן ולהיפלט החוצה.

רננה שחר: לפי מה שאני קראתי בחומר האירופי.

יעקב מרגי: אשתי אומרת לי שכל פעם שאני חוזר מטיסה אני לא מרגיש טוב בגלל המטוס.

יעקב מרגי: השאלה אם זה נכון.

רננה שחר: אני קראתי שהמסננים המיוחדים שקיימים בכל המטוסים הישראלים, פרט בציר ה-ATR, הם מסננים שיעילים גם נגד נגיף הקורונה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 13?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 13 אושרה.

רננה שחר: הגבלת גישה לכלי הטיס ובתוכו מפעיל אווירי יבטיח כי –

רננה שחר: לא תינתן גישה לתא הטייס, אלא לאיש צוות שנוכחותו בתא הטייס חיונית להפעלת כלי הטיס.

רננה שחר: מפעיל אווירי יסדיר ויישם תוכנית ניקוי וחיטוי של כלי הטיס שהוא מפעיל הכוללת מועדי פעולות הניקוי והחיטוי, חומרי הניקוי והחיטוי, הפריטים שיש לנקות ולחטא, ואופן ביצוע פעולות הניקוי והחיטוי, ויבטיח כי כלי הטיס ינוקה ויחוטא.

רננה שחר: ניקוי וחיטוי במהלך טיסה או אחרי נחיתה, בעקבות הימצאותו של חולה או אדם עם תסמינים בכלי הטיס.

רננה שחר: לפני כל טיסה ארוכת טווח, ובתום כל טיסה ארוכת טווח.

רננה שחר: לעניין זה "טיסה ארוכת טווח" – טיסה של 6 שעות או יותר, כולל טיסה עם חניות ביניים, אם הנוסעים והכבודה אינם יורדים או מורדים מכלי הטיס במהלכן.

רננה שחר: בהתאם לניהול סיכונים שביצע המפעיל האווירי לעניין זה, הלוקח בחשבון את מאפייני כלי הטיס והטיסה, ומשך הזמן של יעילות חומרי החיטוי, נמצא כי יש להגביר את תדירות פעולות הניקוי והחיטוי.

רננה שחר: נהלי המפעיל האווירי ליישום תקנה זו יהיו לפי המדריך האירופי לניקוי וחיטוי כלי טיס.

רננה שחר: ציוד בכלי הטיס מפעיל אווירי יבטיח כי בטרם תחל טיסה, כלי הטיס יהיה מצויד בכל אלה:

רננה שחר: מסכות שניתן לספק לנוסעים שאין להם סמכה תקינה לעשות בה שימוש במהלך הטיסה.

יעקב מרגי: מה שעיני צדה זה קודם כל שקיות לאיסוף מסכות, מה שלא מצאו לנכון לעשות ברשתות השיווק ולא בקניונים.

רננה שחר: כאן חייבים לעשות זאת.

יעקב מרגי: אמרתי את זה לעצמי.

יעקב מרגי: עכשיו תסבירי לי את שלושת התקנות האחרונות.

איתי עצמון: תקנות 14 עד 16.

רננה שחר: תקנה 14 מדברת על הגבלת הגישה.

רננה שחר: זה מראה לנו שני סעיפים כאשר האחד הוא שיש ספקים שנכנסים אפילו לאשר פעולות תחזוקה בחוץ ועולים על הכלי.

רננה שחר: לא.

רננה שחר: לא עולים יותר על הכלי אלא הכול למטה אלא אם כן אתה חייב לעלות ולתקן משהו.

רננה שחר: סעיף שני מדבר על כך שלא תינתן גישה לתא הטייס.

רננה שחר: אתם רואים שמנסים לשמור על תא הטייס כמה שיותר סטרילי בלי שייכנסו אליו אנשים שלא צריכים להיכנס אליו.

רננה שחר: בישראל זה ביג דיל אבל ברוב המקומות לא.

רננה שחר: ניקיון וחיטוי כלי הטיס, מדריכים האירופאים הם מאוד טובים עבורנו ומה שאתם רואים כאן, זה ביטוי של עיקר ההוראות של המדריך לחיטוי וניקוי האירופי שמסדיר את התדירות ואיך עושים את זה.

רננה שחר: יש עניין של חומרי הניקוי שמשתמשים בהם, שלא יפגעו בכלי עצמו וברכיבים שלו.

רננה שחר: תקנה 16 מדברת על ציוד בכלי הטיס וגם זה, כמו שאתם מבינים, מתבסס על הפרוטוקול האירופי.

רננה שחר: סעיף 74 לחוק הטיס הוא בגלל שאלכוהול ג'ל הוא לא דבר מומלץ בטיסה אלא יש חומרים אחרים.

רננה שחר: אלכוהול הוא חומר שאי אפשר לעלות אתו לטיסה.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנות 14, 15 ו-16?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושרו

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנות 14, 15 ו-16 אושרו.

רננה שחר: ציוות אנשי הצוות לטיסה

רננה שחר: הוא איננו חולה.

רננה שחר: לעניין זה מחלים לא ייחשב חולה.

רננה שחר: לא היו לו תסמינים.

רננה שחר: הוא לא שהה באותו מקום מגורים עם אדם החייב בבידוד, ואם שהה כאמור – הוא נהג לפי המלצות משרד הבריאות לבידוד בית, שניתנו לפי סעיף 2(ה) לצו בידוד בית.

רננה שחר: העביר למפעיל האווירי הצהרה המאושרת קיום האמור בפסקאות (1) ו-(2).

רננה שחר: מפעיל אווירי יסדיר ויפעיל מנגנון שיבטיח כי לא ישמש אדם בתפקיד איש צוות, אלא אם כן נתקיימו הוראות תקנת משנה (א).

רננה שחר: אתם רואים כאן את צוות האוויר והדיילים, להבטיח שהם יהיו בריאים.

רננה שחר: בניגוד להצהרת בריאות של נוסע, ההצהרות האלה נמסרות לחברת התעופה, לא למשרד הבריאות, זה עניין שהמפעיל האווירי מנהל כמעסיק אבל התנאים באופן כללי הם אותם תנאים – בלי תסמינים ב-14 הימים האחרונים, חייבים להיות בריאים.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 17?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 17 אושרה.

רננה שחר: רישום נוסעים לטיסה

רננה שחר: מפעיל אווירי יעודד את הנוסעים למזער את כמות הכבודה שהם נושאים עמם לתא הנוסעים.

רננה שחר: מעבר לזה שמעודדים אותנו לעשות צ'ק-אין בבית, רישום מוקדם לטיסה בבית, יש אנשים שזה לא אפשרי להם ואז יש את הקיוסקים האוטומטיים שאפשר לעשות זאת לא מול בן אדם, דבר שחוסך את המגע.

רננה שחר: לעודד לשאת כבודה בבטן המטוס וזאת כדי שתהליכי העלייה והירידה יהיו כמה שיותר מהירים.

רננה שחר: זה התהליך שבו אנשים מתנגשים הכי הרבה אחד בשני, העלייה והירידה מהמטוס.

רננה שחר: כדי הוא יהיה כמה שפחות מסורבל, רוצים שרוב הכבודה תישלח בבטן המטוסים.

עידן רול: הנושא של להעדיף צ'ק-אין אלקטרוני, זה מגיע מנהלים בחוץ לארץ?

עידן רול: נראה שזה פחות מגע?

עידן רול: לתפיסתי לעמוד מול דלפק, הוא לא נוגע בו אבל כאן כולם נוגעים באצבעות במסך.

רננה שחר: אכן זה מחייב יותר ניקיון של הדבר הזה.

רננה שחר: נדמה לי שבמשטחים פחות מעבירים.

יעקב מרגי: נמשיך לשמור על היגיינה.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 18?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 18 אושרה.

רננה שחר: הושבת הנוסעים

רננה שחר: מפעיל אווירי –

רננה שחר: יעביר למנהל כל רשימה כאמור, לפי דרישתו, לשם עריכת חקירה אפידמיולוגית.

רננה שחר: לגבי התוספת שאתם רואים כאן.

רננה שחר: קודם כל, הניסיון לרווח בין הנוסעים.

יעקב מרגי: אני מפעיל כלי טיס, לקחתי 300 מקומות.

יעקב מרגי: מטוס גדול.

יעקב מרגי: יש לי 300 נוסעים.

יעקב מרגי: את מרשה לי להעלות את כולם?

רננה שחר: כן.

יעקב מרגי: אני שם את המשפחה ביחד.

רננה שחר: כן.

רננה שחר: זה מה שאתה צריך לעשות.

רננה שחר: כרגע התפוסות יחסית נמוכות.

רננה שחר: מדובר על 50 אחוזים, על 50 אחוזים.

יעקב מרגי: יחסית זאת הקלה לעומת מה שהחמרנו לגבי האוטובוסים, הרכבים הנמוכים.

יבגני סובה: על מה זה מתבסס, על דוגמאות בעולם?

רננה שחר: כן.

רננה שחר: כל העולם.

רננה שחר: אן אף מקום בעולם שהגבילו את מספר הנוסעים.

יבגני סובה: את יכולה לתת דוגמה?

יבגני סובה: מאיזה מדינות?

רננה שחר: אנחנו מסתמכים על הפרוטוקול האירופי.

יעקב מרגי: הקלתם כאן כי אנחנו בונים על כך שבתחילת ההפעלות המטוסים לא יהיו מלאים?

רננה שחר: ראשית, כן.

רננה שחר: עכשיו הם לא מלאים.

יעקב מרגי: בעוד 20 ימים נבחן את זה שוב?

רננה שחר: אני חושבת שהתפיסה הכלכלית הבסיסית היא שאם יהיו מגבלות על מספר הנוסעים בכלי, לא תהיה תעופה.

רננה שחר: המפעילים לא יעמדו בזה.

רננה שחר: צריך יהיה להחליט בין זה לבין אחרת.

רננה שחר: הכי טוב שלא יהיו שלא יהיו חולים בטיסות ושכולם ייסעו בריאים, יטוסו ויחזרו בריאים.

יבגני סובה: לא הבנתי.

יבגני סובה: את אומרת שלא צריך להגביל אבל בכל זאת לאפשר לחברות להחליט?

יבגני סובה: לא הבנתי.

רננה שחר: לא.

רננה שחר: כאן זה ריווח.

רננה שחר: אם יש 300 מקומות ועלו 100 נוסעים, החובה היא לרווח ביניהם.

רננה שחר: אם יש 300 מקומות ועלו 250 נוסעים, נרשמו 250 נוסעים, החובה היא לרווח כמה שאפשר כאשר המשפחות הגרעיניות יושבות יחד.

יבגני סובה: אם יש 300 מקומות ועלו 250 נוסעים, צריך לרווח.

יבגני סובה: יש 300 מקומות ועלו 100 נוסעים, צריך לרווח.

יבגני סובה: ואם עלו 300 נוסעים ויש 300 מקומות?

יבגני סובה: מי קובע שיעלו 300?

יבגני סובה: את לא מגבילה.

רננה שחר: לא מגבילים.

יבגני סובה: אם אין הגבלה, למה צריך לחוקק את זה?

יבגני סובה: הריווח הוא בגדר המלצה?

יעקב מרגי: זה ניהול סיכונים.

יעקב מרגי: ממילא המטוס לא מלא, אז נלך על זה.

יעקב מרגי: יש לנו פריבילגיה לנהל את הסיכונים ולרווח.

יעקב מרגי: הם מודעים לכך ולקחו בחשבון ברמת ניהול הסיכונים שלהם שגם מטוס מלא, הם יוצאים אחרי שמדדו חום וקיבלו הצהרת בריאות.

יעקב מרגי: לקחו את הסיכונים.

יעקב מרגי: דוקטור שרון לא אתנו אבל כשהיא רוצה, היא יכולה לתת הסברים וכשהיא לא רוצה, היא לא נותנת.

יעקב מרגי: אני מדבר על משרד הבריאות.

רננה שחר: אם אתם רוצים, אני אבקש ממנה לעלות.

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: לא צריך.

יעקב מרגי: היא לא תהיה מסוגלת לשכנע אותנו.

יעקב מרגי: מותר לי לעקוץ את משרד הבריאות.

יעקב מרגי: כשהם רוצים, הם לוקחים סיכון וכשהם לא רוצים, הם לא לוקחים.

יבגני סובה: לא הבנתי מה פרקטי כאן, אבל בסדר.

רננה שחר: יש הרבה יותר הגבלות על שדות תעופה ועל מפעילים אוויריים מאשר יש על תחבורה ציבורית רגילה.

יבגני סובה: את לא צריכה להסביר את ההיגיון כפי שאת מסבירה.

יבגני סובה: אני רק אומר שזה כמו לכתוב בתקנות של ספר ששמש עולה כל בוקר.

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: אני אגיד לך למה.

יעקב מרגי: לו יצויר שיש לחברות התעופה תוכנה שמשבצת מקומות ישיבה באופן כרונולוגי, לפי סדר הצ'ק אין, אז היא תצמיד את כל הנוסעים בחלק הימני או השמאלי של המטוס.

יעקב מרגי: אומרים לך שאם יש 200 נוסעים מתוך 300 מקומות, תרווח.

יבגני סובה: מי מרווח?

יעקב מרגי: חברת התעופה.

יבגני סובה: מטוס עם 200 מקומות ויש 50 נוסעים, עדיין מנסים לרווח כי זה תלוי בהמראה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 19?

יבגני סובה: סליחה אדוני היושב ראש.

יבגני סובה: יש חברות שאי אפשר לשריין את המקום כי המקום הזה עולה עוד כסף ולכן נוצר מצב שהרבה פעמים כבר אחרי שאנשים עולים לטיסה, אז יש את הריווח הזה.

יבגני סובה: התקנה הזאת באה להזכיר לחברות התעופה שצריך לרווח אבל בפועל אין לה משמעות.

יבגני סובה: זאת סתם עוד תקנה.

יעקב מרגי: לא, אני לא חושב שהיא סתם.

יעקב מרגי: אני חושב שהיא באה לעזור במקרה של אטימות.

יבגני סובה: האטימות של חברות התעופה.

יעקב מרגי: כן.

יעקב מרגי: הנה, הצלחת להביא אותי להגדרה הזאת.

יבגני סובה: אבל אמרנו שחברת תעופה זה עסק רציני.

יעקב מרגי: אנחנו עוד לא בחצי ממספר התקנות.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 19?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 19 אושרה.

רננה שחר: עליית נוסעים לכלי הטיס

רננה שחר: נוסע לא יעלה לכלי הטיס אלא לפי הנחיות נציגי המפעיל האווירי שניתנו בהתאם לתקנה זו.

יעקב מרגי: תהיה אכיפה של זה כדי שאחד לא ישב ליד השני ב-gate?

רננה שחר: ב-gate בו יושבים ממש, לפי תקנות הגבלת הפעילות צריך לשמור שני מטרים.

רננה שחר: יהיו מפקחים שלנו שמסתובבים בשדה.

רננה שחר: כאן אני מניחה שפשוט – לפחות מה שאני קראתי בפרוטוקולים – יתחילו להושיב מאחורה כדי למנוע את החיכוך.

רננה שחר: יקראו קודם ליושבים בשורות האחוריות ואחר כך לאט לאט ימלאו את המטוס.

עידן רול: לצורך העניין העלייה למטוס, ב-gate, לא הולכת להיות בסגנון התו הסגול?

רננה שחר: כן.

רננה שחר: יש.

רננה שחר: לרש"ת מכוח הגבלת הפעילות, אם אתה זוכר, צריך לסמן מקומות עמידה בתורים.

רננה שחר: גם בכיסאות יושבים, חלק כן וחלק לא.

רננה שחר: רש"ת עצמה מאוד ערוכה.

רננה שחר: יש להם תו כחול שהם אישרו במשרד הבריאות שבעצם מיישם את תקנות הגבלת הפעילות בדרכים כאלה ואחרות אבל כן, כולל ביטול מושבים, עלייה ב-gate וכולל סימון.

יעקב מרגי: בטוח הם יתחילו להוסיף מסוף המטוס?

רננה שחר: זה מה שאני קראתי בחומר המנחה האירופי, שכך אמורים לעשות.

יבגני סובה: אתה תמיד רואה שאנשים רצים לאוטובוסים כי רוצים לתפוס מקום למזוודה וכשחוזרים, אחרי נחיתה, רוצים לרדת מהמטוס כמה שיותר מהר.

יבגני סובה: תמיד באוטובוסים יהיה לחץ.

יבגני סובה: צריך כאן להגדיר.

יעקב מרגי: תקנה 20(ב) היא תקנה שבאה להזהיר.

רננה שחר: כרגע זה לא פלילי לפי זיכרוני, 20(ב), אבל זה כן הצהרתי.

רננה שחר: בסוף אנחנו מעמידים אנשי צוות קרקע שהם אנשים רגילים והם לא שוטרים, הם לא במדים.

יעקב מרגי: אף פעם לא ראיתי שמישהו הצליח לעבור למרות שהוא לא עבר את רכישת הכרטיס.

רננה שחר: כאן אמרנו שיישמעו לאנשי הצוות.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 20?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 20 אושרה.

רננה שחר: אוורור כלי טיס

רננה שחר: שימוש מיטבי במערכת מיזוג אוויר מדוחס, במערכת לשימוש חזור באוויר air) recirculation system) לרבות מסנני האוויר שלה, ובמערכת בקרת האקלים בכלי הטיס, לפי המלצות יצרן כלי הטיס ויצרן מערכת כאמור.

רננה שחר: כאן יהיה צריך להוסיף "לפי העניין".

רננה שחר: טעיתי בנוסח שהגשתי.

רננה שחר: בסוף פסקה (1) יהיה צריך להוסיף את המילים "לפי העניין".

יעקב מרגי: בסדר.

איתי עצמון: בפסקה (2) זה צריך להימחק.

רננה שחר: בדיוק.

רננה שחר: זאת טעות שלי.

רננה שחר: צמצום ככל האפשר של מקרים שבהם כלי טיס ישוגר לטיסה, בנסיבות כמפורט להלן גם אם הדבר מותר לפי רשימת הציוד המזערי שאושרה לגבי אותו כלי הטיס –

רננה שחר: עם מאוורר מחזור אוויר לא שימש – אם בכלי הטיס מותקנים מסנני חלקיקי אוויר עם יעילות גבוהה (HEPA filter).

רננה שחר: לעניין זה, "רשימת ציוד מזערי" – לעניין מפעיל אווירי ישראלי – רשימה שאישר מנהל רשות התעופה האזרחית לעניין אותו כלי טיס לפי תקנה 31א לתקנות ההפעלה, ולעניין מפעיל אווירי זר – רשימה מקבילה שאישרה הרשות המוסמכת לכך במדינת המפעיל, כהגדרתה בחוק הטיס.

רננה שחר: מניעת חסימת פתחי אוורור.

רננה שחר: בנושא האוורור לא רק אשתך מודאגת אלא זה נושא מדאיג בכלי הטיס והוא נושא מורכב.

רננה שחר: כמו שאתה רואה כאן, בכלי יש מספר מערכות, יש כלים שונים והסוגים שלהם שונים וכולי.

רננה שחר: התקנות אומרות שלפני שנוסעים נכנסים, צריך לאוורר ולרענן את האוויר בכלי ולשמור על התחלופה שלו.

רננה שחר: יש כאן התייחסות מיוחדת טכנית לנושאים טכניים מורכבים ודי משעממים אבל התייחסות מיוחדת לכל העניין של מערכות מיזוג האוויר והנהלים שצריכים להיות כדי להבטיח שהם יעבדו בצורה מיטבית.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 21?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 21 אושרה.

רננה שחר: מדידת חום לנוסעים לפני עלייה לכלי הטיס מפעיל אווירי יסדיר ביצוע של מדידת חום באמצעי שאינו פולשני לנוסעים סמוך לפני עלייתם לכלי הטיס ולא יאפשר עלייתו של נוסע שנמצא כי חום גופו 38 מעלות צלזיוס או יותר לכלי הטיס, ואולם נוסע שחום גופו 38 מעלות צלזיוס או יותר, רשאי לבקש כי תיערך לו מדידת חום נוספת, שתיערך במקום סמוך ומבודד ללא דיחוי.

רננה שחר: נמצא גם בבדיקה הנוספת כי חום גופו של הנוסע הוא 38 מעלות או יותר, לא יאפשר המפעיל האווירי את עלייתו לכלי הטיס.

יעקב מרגי: למרות שהוא נבדק בכניסה לשדה, הוא נבדק שוב בכניסה לכלי הטיס.

עידן רול: מה קורה אם עושים בדיקה נוספת ויוצא שאין לו חום כך שיש לנו אחד מול אחד?

רננה שחר: נראה לי שמותר לו לעלות.

יעקב מרגי: מותר.

יעקב מרגי: למה אפשרו בדיקה שנייה?

טל פוקס: לכן זה חייב להיות ללא דיחוי.

טל פוקס: הרעיון הוא שהוא לא יוכל בינתיים לקחת כדור להורדת החום או משהו כזה.

טל פוקס: זה צריך להיות מיידי.

יעקב מרגי: אני הייתי מציע שבעמדות בדיקה יהיו כמה מכשירים.

טל פוקס: זה ברמת ההנחיה לשדה התעופה.

יעקב מרגי: קחו את זה בחשבון.

עידן רול: זה בדיוק העניין.

עידן רול: תחשבו שמדחום אחד בשער לא עקבי.

עידן רול: בסוף מדובר בטכנולוגיה ויכולות להיות טעויות.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 22?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 22 אושרה.

רננה שחר: איסור עלייה לכלי הטיס ללא מסיכה מפעיל אווירי לא יתיר לנוסע לעלות לכלי הטיס, אלא אם כן הנוסע עוטה מסיכה לפי סעיף 3ה לצו בידוד בית.

רננה שחר: מפעיל אווירי יבטיח כי לפני ההמראה, וכן במהלך הטיסה, הנוסעים יתודרכו על כל אלה:

רננה שחר: החובה לעטות מסיכה במהלך הטיסה, מקרים שבהם ניתן או נדרש להסיר את המסכה, ואופן השלכתה לפסולת.

רננה שחר: תדרוך נוסעים לפי תקנה זו –

רננה שחר: יינתן בשפה האנגלית, ובכלי טיס שמפעיל מפעיל אווירי כאמור בפסקה (1) להגדרת מפעיל אווירי – גם בעברית.

רננה שחר: אין בתקנה זו כדי לגרוע מחובות לתדרך נוסעים לפי הנהלים הישימים בספר העזר למבצעים.

רננה שחר: אתם רואים שאסור לעלות בלי מסכה והמפעיל האווירי חייב לוודא את זה.

רננה שחר: צריך לתדרך שוב לפני ההמראה וזה מתוך רצון שלנוסעים יהיה קל להבין מה נדרש מהם מתוך הנחה שרובנו אנשים צייתנים ובסך הכול רוצים להגן על עצמנו ועל זולתנו.

רננה שחר: כאן יש חובה להדריך ולהסביר את כל הכללים שחלים כדי לשמור על ההיגיינה.

יעקב מרגי: היכן התקנה שלא יתקוף נוסע דיילת שביקשה ממנו לעטות מסכה?

יעקב מרגי: לאחרונה זה הפך כמעט לשגרה.

יעקב מרגי: סתם.

רננה שחר: אני ממש מקווה שלא נראה את זה.

יעקב מרגי: גם אני מקווה.

יעקב מרגי: אמרתי את זה באוויר.

רננה שחר: בעקבות הערות הוועדה, אני יכולה לומר שהוספנו את הנושא של שפת התדרוך.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 23 ו-24?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנות 23 ו-24 אושרו.

רננה שחר: שירות בטיסה.

רננה שחר: יצמצם ככל האפשר את השירות בטיסה, כולל חלוקה או מכירה של מזון ושתייה, ובלבד שתובטחו נוחיות הנוסעים ורווחתם, בין השאר בהתחשב במשך הטיסה.

רננה שחר: יסדיר כללים להתנהלות הנוסעים בכלי הטיס, לשם מניעת התקהלות באזור ציבורי בכלי הטיס.

רננה שחר: לעניין זה, "אזור ציבורי" – אזור תאי השירותים, המטבח והמעברים בכלי הטיס.

יעקב מרגי: מה זה יצמצם?

יעקב מרגי: אם היה נהוג לתת ארוחה אחת, יבטל אותה?

רננה שחר: אני ראיתי כמה הנחיות.

רננה שחר: ראשית, זה תלוי אם זאת טיסה קצרה או טיסה ארוכה.

רננה שחר: למשל, הנחיה חד משמעית היא לא למזוג יותר מקנקנים פתוחים אלא אך ורק משקאות ארוזים.

יעקב מרגי: איפה כל זה מופיע?

רננה שחר: זה צריך להיות בתוך הנהלים שלו.

רננה שחר: הוא צריך לקבוע לעצמו נהלים שיאפשרו את הדבר הזה.

רננה שחר: נוסע בכל זאת נמצא חמש שעות או ארבע שעות בלי לשתות ובלי לאכול, זה לא כל כך סימפטי.

רננה שחר: צריך להבטיח רווחה בסיסית של נוסע.

רננה שחר: צריך לעשות את זה במקסימום היגיינה ובמינימום מגע.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 25?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 25 אושרה.

יבגני סובה: את מדברת על טיסה של ארבע שעות אבל 40 דקות בטיסה לקפריסין, אנשים לא יכולים לשבת.

רננה שחר: חובות דייל – שמירת היגיינה בכלי הטיס בעת שהיית הנוסעים בכלי הטיס, הדיילים –

רננה שחר: יציידו את תאי השירותים בכלי הטיס באמצעים לחיטוי ידיים.

רננה שחר: יזכירו לנוסעים את חובתם לעטות מסיכה, לפי הצורך.

רננה שחר: אלה נהלים לעבודת הדיילים.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 26?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 26 אושרה.

רננה שחר: מקרה שבו נוסע מפתח תסמינים אחרי המראה

רננה שחר: מתן הוראות לנוסע בעל תסמינים כאמור, לעניין עטיית מסיכה או אמצעי חליפי לכך.

רננה שחר: יצירת אזור מבודד בתא הנוסעים ובידוד הנוסע ונוסעים הנלווים אליו באזור זה.

רננה שחר: מתן הודעה על האירוע לרשויות שדה התעופה הנוגע בדבר.

רננה שחר: נוסע ימלא אחר הוראות איש צוות שניתנו לשם יצירת אזור מבודד בכלי הטיס, ובכלל זה הוראה לעבור למושב אחר בכלי הטיס, הגבלה על שימוש בחלק ממתקני כלי הטיס או הגבלה על מעבר באזורים ציבוריים בו.

רננה שחר: מפעיל אווירי ידווח למנהל, בהקדם האפשרי, על כל מקרה כאמור בתקנה זו ועל ביצוע תקנה זו, ובלבד שלא יעביר למנהל לפי תקנה זו מידע אישי על הנוסעים, ובכלל זה פרטים מזהים.

רננה שחר: מפעיל אווירי יסדיר ויישם נהלים לפעולת אנשי הצוות למקרה שבו איש צוות חש בתסמינים תוך כדי טיסה, ובכלל זה –

רננה שחר: יצירת אזור מבודד בכלי הטיס ובידוד איש הצוות באזור זה.

רננה שחר: מתן הודעה על האירוע לרשויות שדה התעופה הנוגע בדבר.

רננה שחר: חש איש צוות בתסמינים תוך כדי טיסה, אנשי הצוות יפעלו לפי הנהלים שייסד ויישם המפעיל האווירי לפי תקנת משנה (א).

יעקב מרגי: תסבירי את שתי התקנות.

רננה שחר: שתי התקנות האלה הן תקנות שבאות להתמודד עם המצב שבו אדם הרגיש טוב כשהוא נכנס לטרמינל, התחיל לפתח את התסמינים במטוס עצמו.

רננה שחר: בגדול אמורים ליצור אזור מבודד שנדמה לי שזה אמור להיות שתי שורות מכל צד, אני לא זוכרת בעל פה, ולשם צריך להעביר אותו יחד עם כל הנוסעים הנלווים.

יעקב מרגי: יש ערכת בידוד?

רננה שחר: ערכת זהירות כללית.

רננה שחר: זאת הערכה שנישאת בכל כלי טיס תמיד, בשגרה, כדי להתמודד עם פנדמיה ושם יש חליפה, כפפות וחומרים למניעת הדבקה.

רננה שחר: כל הדברים שצריכים כדי לא להידבק בהם.

רננה שחר: אם אתה שואל איך לעשות חיץ במטוס עצמו – אני לא מכירה את זה.

רננה שחר: אני לא חושבת שזאת הכוונה.

רננה שחר: אתם רואים בתקנת משנה (ג) את החובה של הנוסע לציית להוראות אנשי הצוות.

רננה שחר: זו חובה של כל נוסע ולא רק הנוסע עם התסמינים.

רננה שחר: אני מניחה שאם אני אשב ליד אדם משתעל אני ארצה לעבור מקום אבל באופן כללי כל העניין הזה של לעשות אזור מבודד, ירצו שהוא יהיה באחורי המטוס, דיברנו קודם על הסירקולציה של האוויר בתוך תא הנוסעים, אז רוצים שהוא ישב מתחת למקום שבו פולטים את שאריות האוויר למערכת הדיחוס שפולטת אותו החוצה מהמטוס.

רננה שחר: בגדול יש אזור מומלץ לכל מטוס, היכן הוא יהיה ויצטרכו לפנות נוסעים כדי שהנוסעים המבודדים יהיו שם.

רננה שחר: לכן יש כאן חובת ציות לנוסעים למלא אחר ההוראות האלה כמו לעבור מושב, לא להשתמש בשירותים האלה, לא להיכנס למטבחון וכולי.

יעקב מרגי: להישמע להוראות.

יעקב מרגי: מה לגבי הצוות?

רננה שחר: סעיף 28(א)(5) מתייחס למקרה המיוחד.

רננה שחר: הצוות מתחלק לצוות אוויר וצוות הנוסעים.

רננה שחר: צוות האוויר, אלה הטייסים וצוות הנוסעים, אלה הם הדיילים.

רננה שחר: באופן שגרתי חברות התעופה נוסעות עם הרבה יותר דיילים מאשר מה שצריך בתקנות ההפעלה, מבחינת הבטיחות.

רננה שחר: בתקנות ההפעלה, דייל אחד לכל 50 אנשים.

רננה שחר: אתם יודעים איך זה נראה ובגלל שירות יש הרבה יותר דיילים.

רננה שחר: צוות אוויר, לא.

רננה שחר: צוות אוויר, נוסע הצוות שצריך להיות.

רננה שחר: מצד שני, לא מדובר בהתעלפות תוך כדי טיסה.

רננה שחר: בדרך כלל קורונה היא כמו שפעת.

רננה שחר: כלומר, ברוב המקרים הוא יוכל להמשיך לתפקד גם אם יש לו שפעת ולחבר שלו.

רננה שחר: הם לא יעזבו את ההגאים של המטוס.

רננה שחר: לכן טייס הפעיל על ההגאים, לא כל כך מהר מכניסים לבידוד.

רננה שחר: מקסימום הוא יבודד בתא הטייס.

רננה שחר: אם זאת טיסה ארוכה ויש צוות תגבור, יכול להיות שכן יתגברו ויחליפו אותו, או לא.

רננה שחר: זאת עריכת ניהול הסיכונים.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנות 27 ו-28?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנות 27 ו-28 אושרו.

רננה שחר: ירידת נוסעים מכלי הטיס

רננה שחר: נוסע לא ירד מכלי הטיס אלא לפי הנחיות אנשי הצוות שניתנו בהתאם לתקנה זו.

רננה שחר: זאת תמונת ראי של העלייה לכלי הטיס.

רננה שחר: גם כאן צריך להבטיח שמירת מרחק ושזה יתנהל לא כמו שאנחנו מכירים שכולנו נעמדים ומחכים לצאת.

יעקב מרגי: מישהו יכול להסביר לי למה תמיד אנחנו ממהרים ביציאה?

יעקב מרגי: כולם ממהרים.

רננה שחר: הבית קורא לנו.

רננה שחר: במטוס שכולם נעמדים אחד ליד השני, זאת לא פרקטיקה אוהדת קורונה.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 29?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 29 אושרה.

רננה שחר: הצהרת בריאות של נוסע

רננה שחר: הוא אינו חולה.

רננה שחר: לעניין זה, מחלים לא ייחשב חולה.

רננה שחר: לא היו לו תסמינים.

רננה שחר: הוא לא שהה באותו מקום מגורים עם אדם החייב בבידוד, ואם שהה כאמור – הוא נהג לפי המלצות משרד הבריאות לבידוד בית שניתנו לפי סעיף 2(ה) לצו בידוד בית.

רננה שחר: פורטו הנתונים הנדרשים כאמור בפרטים (1), (2) ו-(4) לחלק א' לתוספת השנייה.

רננה שחר: האחראי על קטין באותה טיסה רשאי למסור הצהרה כאמור בתקנה זו לאותו קטין.

יעקב מרגי: יש הצהרת בריאות נוספת לפני העלייה למטוס?

רננה שחר: קודם מסרת, בתקנה 7.

יעקב מרגי: בכניסה.

רננה שחר: זאת עדיין לא הייתה הצהרת בריאות.

רננה שחר: מסרת רק פרטים שלך שאפשר יהיה ליצור אתך קשר – שם, שם משפחה, מספר טיסה וכולי, היעד ותאריך הטיסה וכתובת אי-מייל וטלפון.

יבגני סובה: מבקשים גם קו בחוץ לארץ.

יבגני סובה: לא כולם נוסעים ומתחייבים לטלפון בחוץ לארץ.

רננה שחר: הוא יכול למסור גם האי-מייל שלו.

יבגני סובה: אז אין חובת טלפון בחוץ לארץ.

יעקב מרגי: כל אמצעי קשר.

רננה שחר: אני חושבת שאתה יכול לתת את מספר הטלפון שלך בבית, של מישהו שידע לאתר אותך, ידע לקרוא לך, ליצור אתך קשר.

רננה שחר: גם זה אפשרי.

רננה שחר: בתקנה 30(א) כתוב לכם שאסור להיות חולה בטיסה.

רננה שחר: הצהרות בריאות, זה 30(ב), זה רק בטיסה בין-לאומית.

רננה שחר: בטיסה הפנים ארצית עדיין לא צריך הצהרת בריאות.

יעקב מרגי: המחלה יודעת שאסור לנו להיות חולים במטוס?

רננה שחר: עמל כאן צוות שלם, מוהר שנמצאת כאן היא הנציגה שלהם, כדי לעשות את זה מאוד מאוד נגיש ושיהיה קל לעשות את זה בכל מקום, מהטלפון הנייד.

יעקב מרגי: לא עשיתי את זה.

יעקב מרגי: אני נעדר יכולת טכנולוגית.

יעקב מרגי: הגעתי שעתיים לפני הטיסה והתמקמתי.

רננה שחר: אם אתה ביציאה מישראל, כבר בכניסה לנתב"ג, בטרמינל, תהיה עמדה שיעזרו לך לעשות את זה.

יעקב מרגי: לכן גם הוספתם עוד שעה.

יעקב מרגי: עכשיו צריך לבוא ארבע שעות לפני הטיסה.

רננה שחר: אחר כך המפעיל האווירי צריך לראות את זה עוד הפעם.

רננה שחר: זו בקרה.

רננה שחר: כשאתה בא לישראל כנוסע נכנס, כבר אין נתב"ג ובעצם אתה תצטרך להראות את זה קודם כל למפעיל האווירי, ב-gate, וגם אצלו כתוב שהוא חייב שתהיה לו עמדה.

רננה שחר: בוא נגיד שהעמדה זה מחשב עם אינטרנט, קישור למשרד הבריאות כדי שאפשר יהיה למלא את ההצהרה.

רננה שחר: תהליך מאוד פשוט.

יעקב מרגי: למה זה נצרך?

מוהר בר: הצהרת הבריאות?

יעקב מרגי: כן.

יעקב מרגי: ההצהרה למשרד הבריאות.

מוהר בר: אנחנו רוצים לדעת שמי שעולה לטיסה בין-לאומית הוא אדם בריא.

מוהר בר: כלומר, אנחנו לא רוצים שאדם חולה יעלה לטיסה וישהה באותו מרחב.

יעקב מרגי: אני מגיש הצהרת בריאות בשדה, בעלייה למטוס.

יעקב מרגי: למה אני צריך ליידע את משרד הבריאות?

רננה שחר: הצהרת הבריאות היא למשרד הבריאות.

מוהר בר: היא מוגשת אלינו.

יעקב מרגי: זה יותר רציני מאשר כניסה לקניון.

רננה שחר: כן.

רננה שחר: היא נמחקת תוך 60 ימים לפי התיקון שהכנסת אישרה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 30?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 30 אושרה.

רננה שחר: חובות נוסע בכלי טיס

רננה שחר: נוסע בכלי טיס לפי הכללים שייסד ויישם המפעיל האווירי, לעניין התנהלות הנוסעים בכלי הטיס, לשם מניעת התקהלות כאמור בתקנה 24(א)(1).

רננה שחר: נוסע שחש בתסמינים לאחר עלייתו לכלי הטיס יודיע על כך לאלתר לאיש צוות בכלי הטיס.

רננה שחר: איש צוות שנמסרה לו הודעה כאמור יעביר המידע לטייס המפקד, כהגדרתו בחוק הטיס, ללא דיחוי.

רננה שחר: הטייס המפקד יעביר את המידע ללא דיחוי לרשויות שדה התעופה של ההמראה או הנחיתה, לפי העניין.

רננה שחר: נמסר לטייס המפקד כי נוסע חש בתסמינים לפני המראת כלי הטיס, יורה הטייס המפקד לאותו נוסע לרדת מהמטוס.

רננה שחר: ראינו כאן חובות נוסע.

רננה שחר: זה שיקוף תמונת הראי של כל מה שקראנו עד עכשיו.

רננה שחר: אין כאן משהו חדש.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 31?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 31 אושרה.

רננה שחר: חובות סוכן נסיעות או מארגן

רננה שחר: מכירת כרטיסי טיסה לנוסע, זה לא רק על ידי מפעילים אוויריים.

רננה שחר: החברים כאן מכירים את כל הדיונים על מה שנקרא חוק טיבי.

רננה שחר: המפעיל האווירי, כשהוא מוסר קיבולת של כלי הטיס למכירה, הוא יכול לכתוב בחוזה שלו עם הסוכן או המארגן שהו צריך ליידע כך וכך, אבל כאשר כבר הכרטיס נמכר, למפעיל האווירי אין שליטה מעבר לכך, אין לו את הנתונים של הנוסע, אין לו את מספר הטלפון, אין לו את הכתובת.

רננה שחר: הוא בעצמו לא יוכל ליידע ולכן, מאחר שמאוד מאוד חשוב לנו שהנוסעים ידעו ויכירו כדי שידעו להיערך נכונה לטיסות בין-לאומיות, אנחנו מציעים להטיל את זה על הסוכנים והמארגנים.

רננה שחר: "מארגן" – אדם השוכר קיבולת בכלי טיס, כולה או חלקה, להובלת נוסעים וכבודתם, לצורך מכירתה לאחרים.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 32?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 32 אושרה.

רננה שחר: פרק ד': הוראות כלליות, חובות דיווח ועונשין

רננה שחר: מפעיל שד התעופה או מפעיל אווירי, כמפורט בטור א' בטבלה שלהלן, יעבירו למנהל, אחת לשבוע, מידע כאמור בטור ג' בטבלה, על האירועים המפורטים בטור ב' בטבלה, ובלבד שלא יעבירו למנהל מידע אישי על הנוסעים, ובכלל זה פרטים מזהים לי תקנה זו.

רננה שחר: להקריא את כל הטבלה?

איתי עצמון: אני חושב שהוועדה יכולה לעיין בה.

איתי עצמון: את כמובן יכולה להסביר באופן עקרוני.

איתי עצמון: הוועדה יכולה לעיין בנוסח.

רננה שחר: בגדול זה דיווח סטטיסטי שבועי על אירועים שאמורים לעשות איזושהי בקרה על מה שעשינו כאן.

רננה שחר: להבין האם הפתיחה הזאת או איך התקנות חיות עם העולם האמיתי.

יעקב מרגי: כמה אותרו, כמה לא אותרו, כמה הורדו.

רננה שחר: כן.

רננה שחר: מקרים שקרו.

רננה שחר: זה דיווח סטטיסטי שאחת לשבוע מגישים אותו למשרד הבריאות.

יעקב מרגי: זה מתחלק גם למפעיל אווירי וגם למפעיל שדה תעופה.

רננה שחר: כן.

יעקב מרגי: כולם חייבים בדיווח.

רננה שחר: כן.

איתי עצמון: מה שהיה חשוב לנו להבהיר, והדבר הזה בא לידי ביטוי בנוסח, שמדובר על מידע סטטיסטי ולא על פרטים מזהים של נוסעים.

רננה שחר: כן.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 33?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 33 אושרה.

רננה שחר: אמצעים חלופיים לשמירת בריאות הציבור

רננה שחר: המבקש הוכיחו לו, להנחת דעתו, כי נתקיימו כל אלה: אני רק אומר ש"להנחת דעתו" אמור להיות להנחת דעתו של מנהל רשות התעופה האזרחית.

רננה שחר: יכול להיות ששווה לחדד את זה בנוסח.

רננה שחר: נראה.

רננה שחר: האמצעי החלופי הוא הגבלה שהממשלה רשאית לקבוע לפי סעיף 12 לחוק.

רננה שחר: המנהל – שזה מנכ"ל משרד הבריאות - שוכנע כי האמצעי החלופי מבטיח את שמירת בריאות הציבור ברמה שוות ערך לפחות לזו המושגת בקיום הדרישה שלגביה ביקש ליישם את האמצעי החלופי.

יעקב מרגי: יש כאן גמישות אבל היא כפופה לאישור.

רננה שחר: כן.

רננה שחר: זו גמישות שכפופה לאישור ולקריטריונים.

רננה שחר: הייעוץ המשפטי של הוועדה ביקש מאתנו.

רננה שחר: הנוסח המקורי היה שמנהל רת"א הוא זה שמאשר בהסכמת משרד הבריאות.

יעקב מרגי: אני רואה שאיתי עבד קשה על התקנות.

רננה שחר: כן.

איתי עצמון: עם נעמה.

רננה שחר: נעמה ואיתי עבדו והכל בקבועי זמן באמת בלתי הגיוניים שכולנו עומדים בהם.

רננה שחר: החידוד כאן שמי שצריך להשתכנע ברמת בריאות ציבור שוות ערך, זה מנכ"ל משרד הבריאות ולא מנהל רת"א.

רננה שחר: זה השינוי שעשינו כאן.

רננה שחר: הדיווח יהיה על כל היתר שניתן לא דיווח שבועי.

איתי עצמון: אנחנו מניחים שאלה מקרים חריגים.

איתי עצמון: כלומר, הכלל הוא שהתקנות יחולו וזה בעצם סוג של פטור או אמצעי חלופי.

רננה שחר: אפשר יהיה לתקן אותו תוך 28 ימים.

רננה שחר: לא חייבים להשאיר אותו בתוקף בגלל שאנחנו כאן כל 28 ימים.

איתי עצמון: לתקן את המנגנון?

רננה שחר: לא.

רננה שחר: גם לתקן את האמצעי החלופי.

יעקב מרגי: אם נראה שכולם מבקשים אמצעי חלופי כי זה לא ישים, זה לא יהיה.

רננה שחר: כן.

עידן רול: מדובר על אמצעי חלופי שיכול להיות עכשיו חודש שלם?

עידן רול: זה לא נקודתי?

רננה שחר: אני רוצה לתת דוגמה אחת ואני אפילו לא בטוחה שהיא נכונה.

רננה שחר: אם אתם ראיתם בתקנה 19 החדשה, בפסקה (ב), ביקשנו שישמרו רשימות של נוסע ומספר דרכון.

רננה שחר: יכול להיות שיאמרו לי שבטיסה פנים ארצית יותר קל לעשות את זה עם תעודת זהות מאשר עם דרכון.

רננה שחר: זאת דוגמה לאמצעי חלופי שיכול להיות שיישקל כי הוא יותר קל והוא לא יותר פוגע בזכויות אבל לבקש מנוסע בטיסה פני ארצית דרכון, זה מעט יותר מסובך.

רננה שחר: אז זה יכול להישאר לחודש ובחודש הבא אנחנו נגיד שלנוסע בטיסה פנים ארצית, כולל דרכון.

רננה שחר: זה תלוי.

רננה שחר: זה אמור להיות ממוקד.

רננה שחר: זה אמור לתת רק גמישות למקרים שלא חשבנו כדי שלא ניתקע עם הפרות סתם.

יעקב מרגי: בכל מקרה זה כפוף לאישור.

עידן רול: אין כאן פיקוח פרלמנטרי.

יעקב מרגי: אותי לימדו לסמוך רק על מה שאני עושה ורק על מה שאני אחראי עליו.

איתי עצמון: מדובר באישור פרטני.

עידן רול: כל דבר הוא בתקנות לפרק זמן לא מוגבל.

איתי עצמון: איזשהו אמצעי חלופי לסעיף שקבוע בתקנות.

איתי עצמון: מדובר על אישור פרטני.

עידן רול: לפי החוק מותק פתאום למנהל רשות התעופה האזרחית לבטל עטיית מסכות?

רננה שחר: לא.

רננה שחר: ברור שלא.

עידן רול: אמצעי זה לא מונח בתוך התקנות.

עידן רול: אין הגדרה כזאת.

רננה שחר: עטיית מסכה הי מכוח צו בידוד בית, אבל נגיד שיהיה פטנט מטורף שהוא לא מסכה והוא מחליף לך את המסכה בצורה מושלמת.

עידן רול: מסכה זה משהו רחב יותר.

עידן רול: בעיקרון כל דבר כאן

עידן רול: בתקנות הוא רשאי להחליף לפרק זמן בלתי מוגבל ורק לדווח עליו?

רננה שחר: בגדול, כן, אבל זה צריך להיכנס.

רננה שחר: אתה רואה את הקריטריונים, שיש צורך להחליף את זה ו לא סתם.

יעקב מרגי: אני לא הייתי רוצה שעל זה יכנסו את ועדת הכלכלה.

איתי עצמון: מדובר על אישורים פרטניים.

עידן רול: אם היועץ המשפטי רגוע לגבי זה, אני רגוע לגבי זה.

רננה שחר: אנחנו נדווח בישיבות.

רננה שחר: אתם תיפגשו אתנו כל כך הרבה.

יעקב מרגי: כל 28 ימים.

עידן רול: אתם כאן כמעט כמונו.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 34?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 34 אושרה.

רננה שחר: עונשין העושה אחד מאלה, דינו קנס לפי סעיף 61(א)(1) לחוק העונשין:

רננה שחר: נוסע יוצא שנכנס לטרמינל הנוסעים מבלי שנתקיימו בו הוראות תקנה 6(א)(2).

רננה שחר: מפעיל אווירי המפעיל טיסות בלא שהגיש הצהרה למנהל רשות התעופה האזרחית כאמור בתקנה 11(5).

רננה שחר: מפעיל אווירי שלא הבטיח כי לא ישמש אדם בתפקיד איש צוות אלא אם כן נתקיימו באותו אדם הוראות תקנה 17(א)(3), בניגוד להוראות תקנה 17(ב).

רננה שחר: מפעיל אווירי שהתיר עליית אדם לכלי הטיס, בניגוד להוראות תקנה 22.

רננה שחר: מפעיל אווירי שלא הסדיר נהלים לפעולת אנשי הצוות, למקרה שבו נוסע הראה תסמינים או התלונן עלן תסמינים תוך כדי טיסה כמפורט בתקנה 27(א), בניגוד להוראות אותה תקנה.

רננה שחר: העולה לטיסה כנוסע על אף שלא נתקיימו בו הוראות תקנה 30(א).

רננה שחר: מפעיל אווירי שהתיר לנוסע לטוס מבלי שאותו נוסע הציג למפעיל האווירי אישור על מסירת הצהרה כאמור בתקנה 30(ב).

יעקב מרגי: מה העונש?

רננה שחר: לפי 61(א)(1) קנס, בערך 14,000 שקלים.

איתי עצמון: 14,400 שקלים.

רננה שחר: זה חוק המסגרת.

רננה שחר: זה העונשיםן שמותר לפי חוק המסגרת.

יעקב מרגי: בכלל.

רננה שחר: בכלל.

עידן רול: לגבי סעיף קטן (13), נוסע שעולה לטיסה בין-לאומית מבלי שהציג, הוא לא יכול לעלות.

עידן רול: נכון?

רננה שחר: נכון.

עידן רול: זה בנוסף לזה שהוא לא יכול לעלות.

רננה שחר: נכון.

יעקב מרגי: ואם בכל זאת הוא עלה?

יעקב מרגי: או שאפשרו לו לעלות?

רננה שחר: גם וגם.

רננה שחר: יש קנס.

עידן רול: גם מפעיל נקנס כשהוא לא בדק וגם הוא נקנס שהוא לא הציג.

רננה שחר: כן.

רננה שחר: תכף נהיה בקנסות, בתקנה 36.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 35?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 35 אושרה.

רננה שחר: עבירות מינהליות

רננה שחר: לעניין נוסע, מפעיל שדה תעופה ומפעיל אווירי שלא כאמור בתקנה 10(ב) – כקבוע לצדן בטור ב' בטבלה.

רננה שחר: אלה המפעילים הרגילים.

רננה שחר: אלה כאלה שמפעילים כלים עם פחות מ-30 מושבים.

רננה שחר: אז אתם רואים, באופן כללי - אני לא אקריא – שהעבירות של נוסע הן 35(2) ו-35(13) – 500 שקלים.

רננה שחר: לשאלתך אדוני, זה מי שלא הציג אישור הצהרת בריאות בעלייה לכלי הטיס, ו-35(2) זה מישהו שנוסע יוצא, שנכנס לטרמינל היוצאים בלי שהתקיימו בו הוראות תקנה 6(א)(2).

יעקב מרגי: כל השאר אלה המפעילים?

רננה שחר: כן.

יעקב מרגי: להערכתי הסכומים האלה זה מה שקורה בכל הענפים במשק ולאו דווקא התעופה.

יעקב מרגי: אנחנו יודעים שבכלי טיס, בתעופה, יש החמרה מסוימת.

יעקב מרגי: כאן לא החמרתם.

רננה שחר: דווקא כאן יש החמרה.

רננה שחר: זה המקסימום.

יעקב מרגי: המקסימום שאתם מוסמכים.

רננה שחר: המקסימום.

יעקב מרגי: אין כאן החמרה.

רננה שחר: אם אתה רואה את (11) ואת (12).

רננה שחר: קודם כל, אני אסביר שהטור השמאלי הוא הטור של החברות שמפעילות כלים קטנים ואלה לא חברות עשירות או משהו מהסוג הזה.

רננה שחר: אצלן ההכנסות הן כמו בתקנות הגבלת הפעילות, פחות או יותר.

עידן רול: לפני סכומי הקנסות.

עידן רול: את יכולה להסביר בכמה משפטים לוועדה על המנגנון של הטלת הקנסות האלה?

עידן רול: איך הדבר הזה נעשה?

עידן רול: מה המשמעות של עבירה מינהלית?

רננה שחר: כן.

יעקב מרגי: תקריאי קודם את (ב) ו-(ג) ואז תסבירי.

רננה שחר: הקנס המינהלי הקצוב לעבירה מינהלית חוזרת כמשמעותה בסעיף 2(ג) לחוק העבירות המינהליות, התשמ"ו-1985 (להלן בתקנה זו – חוק העבירות המינהליות) יהיה כפל הקנס המינהלי האמור בתקנת משנה (א), לפי העניין.

רננה שחר: חוק העבירות הפליליות אומר לנו שכל עבירה שהיא עד שלוש שנות מאסר, אפשר להפוך אותה לעבירה מינהלית שזאת עבירה שאפשר לאכוף אותה באמצעות קנס מינהלי.

עידן רול: לכופר.

רננה שחר: כן.

רננה שחר: ברגע ששילמת, היא לא נרשמת לך.

רננה שחר: אין רישום פלילי אבל יש לך מגנון להגיש בקשה לביטול תוך 30 ימים ואז לערער.

רננה שחר: אם ערערת, זה כמו משפט פלילי.

רננה שחר: המדינה תגיש נגדך כתב אישום.

רננה שחר: לכן רמת ההוכחה צריכה להיות מעל ספק סביר כי זה הליך פלילי במקור אבל אלה עבירות שקל מאוד להוכיח אותן ולכן בעצם אנחנו מייעלים כאן את שלב החקירה הפלילית שלא קיים.

רננה שחר: אין הזמנה לעדים וכל הדברים האלה אלא מתבססים על חומר ראיות יחסית מאוד קל לפענוח.

רננה שחר: זה המנגנון של העבירות המינהליות ותכף נראה, בתקנה 37, מי יהיה מוסמך להטיל אותן.

רננה שחר: לגבי גובה הקנסות.

רננה שחר: אתם רואים את סעיפים (11) ו-(12), שם הקנסות מעט יותר נמוכים.

רננה שחר: תקנה 35(14) היא הנושא שהמפעיל האווירי הוא זה שהתיר לעלות לכלי הטיס בלי הצהרת בריאות.

רננה שחר: אנחנו חוששים ממצב שבו מטוס שלם יעלה בלי הצהרת בריאות ואז 200 כפול 5,000, זה מיליון שקלים, סכום שקשה מאוד להטיל אותו על חברת תעופה.

יעקב מרגי: קשה מאוד מצב שכולם עלו בלי הצהרת בריאות אלא אם כן היה כאן כשל מערכתי.

רננה שחר: נכון.

רננה שחר: זאת התחנה שפחדנו שיהיה כשל שיביא אותנו מטורפים ולכן כאן הורדנו מ-5,000 ל-2,500 שקלים.

רננה שחר: בתקנה 35(15), שזה הדיווח הסטטיסטי שמפעיל אוויריים ומפעיל שדה תעופה צריך להגיש למשרד הבריאות, גם כאן זה חוזר כל שבוע וזה גם פחות בלבה של הבריאות אלא יותר במעטפת של הבריאות.

רננה שחר: לכן בשני המקרים האלה הסתפקנו בקנס שהוא פחות מהמקסימום.

רננה שחר: בשאר הקנסות, למשרד הבריאות היה מאוד מאוד חשוב שהקנסות יהיו הגבוהים ביותר שאפשר.

יבגני סובה: מי אם מישהו מסרב לעטות מסכה תוך כדי טיסה?

רננה שחר: זה עניין מאוד אישי.

יבגני סובה: בן אדם אומר שהוא לא מרגיש טוב, שלחץ הדם שלו עלה, הוא מרגיש חנוק, הוא לא יכול לשבת עם המסכה.

יבגני סובה: מה עושים לבן אדם כזה?

רננה שחר: אני חושבת שצריך להתיר לו לשבת בלי המסכה.

רננה שחר: זה המצב.

רננה שחר: זה החוק בישראל כיום.

רננה שחר: אני לא בטוחה שזה החוק באירופה, אבל בישראל.

יעקב מרגי: אדם אסמטי ברמה גבוהה.

יבגני סובה: על סמך תחושתו של האדם?

יבגני סובה: הוא אומר שהוא מרגיש חנוק ולא יכול לשבת עם מסכה.

יבגני סובה: הוא בעצם לוקח את הסיכון ומצד שני לא יוטל עליו קנס.

טל פוקס: זה המצב בכל שטח ישראל.

יבגני סובה: אני חושב שיש הרבה אנשים שלא שמעו את הטיעון הזה עד עכשיו.

יעקב מרגי: טוב שלא ישמעו.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 36?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 36 אושרה.

רננה שחר: הגורם המוסמך להטלת קנס מינהלי הגורם המוסמך להטיל קנס מינהלי לפי תקנות אלה (להלן – הגורם המוסמך) הוא כל אחד מאלה:

רננה שחר: מפקח שמונה לפי סעיף 94 לחוק הטיס.

רננה שחר: התיקון הזה הושג בזכות הוועדה.

רננה שחר: היה מאוד חשוב לייעוץ המשפטי לוועדה.

רננה שחר: אנחנו הצענו כאן נוסח כללי שאמר מפקח שהוא אובד מדינה, שיש לו סמכויות פיקוחו לפי כל דין אבל הייעוץ המשפטי של הוועדה סבר שזה עמום מדי ומאחר שבכל מקרה הכוונה היא שמפקחי רת"א הם אלה שיבצעו את הפיקוח הזה, צריך לקבוע את זה בצורה מפורשת.

איתי עצמון: שתהיה ודאות מי הגורם שמפקח ותהיה גם כתובת לקבלת פניות ותלונות מהציבור.

איתי עצמון: אני חושב שבכלל כאשר מדובר על תקנות ספציפיות, כאן אנחנו דנים בתקנות תחבורה, אבל יש גם תקנות מכוח חוק המסגרת שיגיעו לוועדות החינוך והעבודה והרווחה וראוי שהגורם שמפקח ייקבע במפורש ושיהיה גורם שיש לו מומחיות וידע לאכוף ולפקח על הדין הספציפי.

איתי עצמון: אני הבנתי שהיו בממשלה דעות שניתן לנייד מפקחים מכאן ומשם לפי הצורך בכוח אדם.

איתי עצמון: לנייד מפקחים למשל ממשרד ממשלתי אחר לצורך העניין הספציפי הזה.

איתי עצמון: אנחנו חשבנו שזה מאוד לא נכון ולא ראוי ואני שמח שהעמדה שלנו התקבלה על ידי הממשלה.

רננה שחר: אם נצטרך לנייד מפקחים, נרחיב את ההסמכה ונרחיב את ההכשרה.

איתי עצמון: איפה עומדת ההכשרה כרגע מבחינת המפקחים שלכם?

רננה שחר: אנחנו עדיין בונים אותה.

יעקב מרגי: מפקח שמונה לפי סעיף 94 לחוק הטיס, הוא לא קיים?

רננה שחר: קיים.

איתי עצמון: הוא קיים אבל הוא מפקח על דיני הטיס ולא על דיני חוק המסגרת.

יעקב מרגי: ואתם תסמיכו אותו.

רננה שחר: כן.

רננה שחר: אנחנו עובדים על זה.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 37?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 37 אושרה.

רננה שחר: סמכויות שוטר לשם אכיפת ההוראות לפי תקנות אלה, יהיו לשוטר סמכויות אלה:

רננה שחר: למנוע כניסת אדם למקום אם יש בכך הפרה של התקנות.

יעקב מרגי: איפה הסמכות השלישית?

רננה שחר: פיזור הפגנות?

יעקב מרגי: לתת אגרוף.

רננה שחר: כאן לא צריך את סמכות פיזור ההפגנות.

יעקב מרגי: גם לא לקבל אגרוף.

רננה שחר: חלילה.

רננה שחר: לפי החוק אנחנו חייבים לקבוע מה הסמכויות של השוטר ואלה הסמכויות הנדרשות.

רננה שחר: בעצם הסמכות של פיזור הפגנות, לא כתבנו אותה כאן משום שלדעתנו היא אינה נדרשת.

יעקב מרגי: לקחת אותי ברצינות.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 38?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 38 אושרה.

רננה שחר: שמירת דינים – הוראות המנהל אין בהוראות תקנות אלה כדי לגרוע מהוראות המנהל שניתנו לפי סעיף 20 לפקודת בריאות העם, כפי שפורסמו באתר האינטרנט של משרד הבריאות.

איתי עצמון: אני רוצה לומר משהו לעניין התקנה הזאת.

איתי עצמון: סעיף 45(ג) לחוק המסגרת קובע ש"אין בהוראות לפי חוק זה כדי לגרוע מהוראות לפי סעיף 20 לפקודת בריאות העם ובלבד שההוראות לפי הפקודה האמורה לא יסתרו את ההוראות לפי חוק זה".

איתי עצמון: אדוני, היה דיון די ארוך – לא הייתי בו אבל קראתי את הפרוטוקול – בוועדת החוקה, חוק ומשפט לעניין היחס בין התקנות שלפי חוק המסגרת לבין הוראות יותר מפורטות שנקבעות על ידי משרד הבריאות לפי פקודת בריאות העם.

איתי עצמון: נשאלו שם שאלות מאוד טובות בעיניי לגבי היחס בין שתי למערכת הדינים האלה והצורך להביא לוודאות בציבור לגבי מה נקבע.

איתי עצמון: כלומר, אם נקבעו הסדרים לגבי תעופה, האם משרד הבריאות יקבע עוד הסדרים פרטניים מכוח סעיף 20 לפקודת בריאות העם.

איתי עצמון: ההכרעה בחוק היא שההוראות לפי הפקודה, לפי פקודת בריאות העם, לא יכולות לסתור את תקנות חוק הסמכויות המיוחדות והתקנות האלה שהוועדה כרגע דנה בהן.

יעקב מרגי: לתקנות האלה יש עליונות?

איתי עצמון: זאת השאלה.

איתי עצמון: אם עכשיו כותבים שאין בהוראות תקנות אלה כדי לפגוע בהוראות המנהל, אני חושב שתקנה 39 מיותרת.

איתי עצמון: ההכרעה בעניין הזה התקבלה כבר בחוק ויש את סעיף 45(ג) שקובע בדיוק את היחס בין שתי מערכות הדינים.

איתי עצמון: לא צריך להוסיף שלייקעס על שלייקעס ולכתוב עכשיו שהוראות תקנות אלה לא גורעות מהוראות המנהל.

טל פוקס: סעיף כמעט זהה נכנס גם לתקנות הגבלת פעילות ואנחנו מתכוונים להכניס את זה לכל התקנות.

איתי עצמון: חבל מאוד.

טל פוקס: זה משהו סטנדרטי מבחינתנו שמבהיר את זה.

טל פוקס: כמובן שהתקנות עליונות וההוראות לא יכולות לסתור את התקנות.

יבגני סובה: הכי מצחיק שאתם מבהירים את זה ולשאלה הפשוטה מה עושים עם נוסע שמסרב לעטות מסכה, אתם אומרים שאין מה לעשות.

עידן רול: הדבר הזה עלה גם בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

עידן רול: אני לא יודע למה שמרו על כל המדרג הנורמטיבי מול הפקודה.

עידן רול: הפקודה גם יותר קשה לפיקוח פרלמנטרי ואני לא יודע למה נאחזים בה.

יעקב מרגי: התקנות האלה עולות על זה.

איתי עצמון: התקנות גוברות.

עידן רול: אבל לפי תקנה 39 אין בהוראות תקנות אלה כדי לגרוע מהוראות שניתנו לפי סעיף 20.

איתי עצמון: לכן היא מיותרת.

איתי עצמון: אני טוען שהיא מיותרת.

עידן רול: המדרג הנורמטיבי הזה הוא מאוד מתעתע וגם בוועדת הבריאות דיברנו על כך.

עידן רול: זה יוצא אי ודאות והפקודה מיושנת יותר והיא לא קונקרטית לסוגיית הקורונה.

יעקב מרגי: אם אני גורע את תקנה 39, אני פוגע במשהו?

טל פוקס: אני חושבת שיש כאן איזשהו מערך של כל מיני תקנות.

יעקב מרגי: שיטת החקיקה.

טל פוקס: אם יש את זה בתקנות אחרות ופה אין את זה, זה נראה כאילו יש הבדל בין התקנות האלה לתקנות אחרות.

יעקב מרגי: השאלה אם זה פוגע באחידות.

טל פוקס: זה פוגע באחידות כי בתקנות האחרות זה כן קיים.

טל פוקס: משתמע כאילו יש כאן מדרג שונה ביחס לתקנות אחרות.

עידן רול: אבל האחידות לא בהכרח נכונה כאן.

עידן רול: בוא נעשה כאן את הדבר הנכון.

יעקב מרגי: משרד המשפטים אתנו?

איל זנדברג: כן.

איל זנדברג: צוהריים טובים.

איל זנדברג: הדברים שנאמרו על ידי היועץ המשפטי של הוועדה כמובן הם נכונים, בהקשר לדיון המורכב שהיה בחקיקת החוק והיחס בין חוק סמכויות מיוחדות לבין פקודת בריאות העם וההכרעה של הכנסת הייתה שהסמכות שמורה וגם לפי פקודת העם לא מוחקים את הסמכות שם אלא הן יחיו במקביל אבל לא תהיה סתירה בין חקיקת המשנה לפי פקודת בריאות העם, לפי סעיף 20, אל מול החקיקה המיוחדת לענייני הקורונה.

יבגני סובה: זאת אומרת, חקיקה ספציפית גוברת.

איל זנדברג: התקנות.

יבגני סובה: התקנות גוברות.

איל זנדברג: זאת לדעתי ההבנה הכללית וזה מה שנקבע בחוק.

איל זנדברג: כאן אנחנו בשלב שאנחנו מיישמים את זה.

איל זנדברג: לכאורה אין הכרח לומר איך אנחנו מיישמים.

איל זנדברג: מה שהוועדה צריכה להציע זה שבתקנות המהותיות לא יצרנו שינוי מאותו יחס סטטוטורי, יחס נורמטיבי שהכנסת קבעה ואני חושב שזה לא קורה.

איל זנדברג: לכן אין כאן בעיה מהותית.

יעקב מרגי: אולי כדאי להכניס את זה כי אולי פספסנו משהו.

עידן רול: נשמע שכל מה שאתה אומר עולה בקנה אחד עם מה העובדה - - -

איל זנדברג: עם מה שאתה אומר.

עידן רול: כן.

עידן רול: זה אומר שבתקנה 39 יש איזושהי סתירה.

יבגני סובה: אתה יכול להגיד אם אתה בעד או נגד תקנה 39 או שאסור לך להגיד?

יעקב מרגי: זה לא העניין.

יעקב מרגי: השאלה אם היא מיותרת או לא.

עידן רול: אין כאן גניבת סוסים.

עידן רול: כולם כאן מסכימים על כך כולם כאן מסכימים שבמידה ויש סתירה, תקנות ספציפיות שנקבעו מאוחר יותר הן עדיפות.

עידן רול: זאת תפיסה משפטית ידועה.

יעקב מרגי: מאחר ואפשר לחיות גם בלי זה, לא נאשר את תקנה 39.

יבגני סובה: העניין הוא שיש עניין של אחידות וזאת אחריות הממשלה כי היא מביאה לוועדות שונות תקנות בהקשרים שונים.

רננה שחר: אם הוועדה מוכנה להתיר לנו את זה ל-28 הימים הקרובים ואנחנו נבוא עם הצעה.

יעקב מרגי: אנחנו בעידן של פשרות.

יעקב מרגי: הלוואי וגם הממשלה תגיע לפשרות.

עידן רול: לא נראה כך.

יעקב מרגי: לקראת הדיון הבא, אני מבקש לקבל הכרעה בנושא.

יעקב מרגי: הפעם אנחנו נאשר את זה.

עידן רול: יש בחירות כל חודשיים ואנשים מתחלפים והבאים אחר כך לא ידעו.

איל זנדברג: חשוב להבהיר שהתקנות כאן גוברות על חקיקת משנה.

יעקב מרגי: אמרנו את זה.

יעקב מרגי: בגלל האחידות, נשאיר את זה כאן ואני מבקש לקבל תשובה לדיון הבא.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 39?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 39 אושרה.

עידן רול: רק ברוח הפשרה.

עידן רול: בהינתן הפשרה.

רננה שחר: תחילה דחויה למפעיל אווירי כאמור בתקנה 10(ב) תחילתן של תקנות אלה לעניין מפעיל אווירי כאמור בתקנה 10(ב), שבוע מיום פרסומן.

רננה שחר: אלה המפעילים הקטנים שנתנו להם שבוע התארגנות בנוסף על מה שהיה משום שאתן לא היה את הדיאלוג המתמשך כפי שהיה עם המפעילים הגדולים.

יעקב מרגי: זה סביר שהם יתארגנו על כל זה בתוך שבוע?

רננה שחר: החובות הן לא מאוד מאוד גדולות למפעיל אווירי.

רננה שחר: בסופו של דבר מערכות כלי הטיס פחות מסובכות, מערכות האוורור וכולי.

יעקב מרגי: אלה קיימים.

רננה שחר: כן.

יעקב מרגי: יש למישהו בעיה עם התחולה?

עידן רול: לא.

יעקב מרגי: האורחים ב-זום, אתם חיים טוב עם התחולה?

יבגני סובה: הבנתי שמישהו מאל על רצה להתייחס.

יבגני סובה: קיבלתי כאן הודעה.

יבגני סובה: תבדקו.

יעקב מרגי: אין הערות.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 40?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 40 אושרה.

רננה שחר: אדוני, אני מבקשת לומר שממשרד המשפטים ביקשו ממני להבהיר, נדמה לי שכבר אמרתי את זה קודם, לפרוטוקול שלגבי המפקחים, אם נראה שיש צורך במפקחים נוספים, אנחנו נבקש לשנות את התקנה.

רננה שחר: אנחנו ננטר את זה ונבקש להוסיף עוד מפקחים.

איתי עצמון: במפורש גורמים ספציפיים נוספים.

רננה שחר: מה שאנחנו נראה, את הפתרון הראוי שצריך כדי שגם יהיה פיקוח וגם יהיה במהות.

רננה שחר: תוקפן של תקנות אלה 28 ימים מיום תחילתן.

איתי עצמון: למעשה עד מתי?

רננה שחר: 11 בספטמבר.

יעקב מרגי: מתי הממשלה אישרה אותן?

רננה שחר: ב-13 בערב הן הוגשו, ב-14 פורסמו והן בתוקף עד ה-11 בספטמבר.

איתי עצמון: צריך להצביע על תקנה 41.

יעקב מרגי: מי בעד אישור תקנה 41?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 41 אושרה.

איתי עצמון: יש כאן שלוש תוספות עם כספים.

איתי עצמון: אני מציע שנעבור עליהן במהירות.

איתי עצמון: חברי הכנסת יכולים לעיין בהן ועורכת הדין שחר תסביר.

יעקב מרגי: אין לי בעיה.

יעקב מרגי: תתרגמי לנו את הנאמר.

רננה שחר: התוספת הראשונה היא הצהרה שאני עומד במגבלות הקורונה.

רננה שחר: זה אותו נוסח שאתם מכירים מהתו הסגול שהיה עד עכשיו בתקנות הגבלת הפעילות וכולי.

רננה שחר: התבססנו על אותו דבר.

רננה שחר: הייעוץ המשפטי של הוועדה אמר לנו בשכלו הרב שיש כאן הרבה מפעילים זרם שיצטרכו להגיש הצהרה ולא הגיוני שהם יידרשו להגיש הצהרה בעברית ולכן הוספנו את הנוסח באנגלית.

רננה שחר: התוספת השנייה היא הצהרת בריאות ופרטי איתור נוסע.

רננה שחר: כל מה שדיברנו עליו עד עכשיו, איזה פרטים צריך למלא, בחלק ב' זה הפרטים הנוספים שנוסע נכנס שאינו תושב ישראל צריך למלא.

איתי עצמון: כלומר, אלה לא ממש הטפסים עצמם אלא הפרטים שיהיו בטפסים.

רננה שחר: כן.

רננה שחר: הטפסים עצמם הם טפסים מקוונים בעדיפות משל"ט קורונה ויחידת המחשוב של משרד הבריאות.

יעקב מרגי: צריך להצביע על התוספת הראשונה והשנייה?

איתי עצמון: כן.

איתי עצמון: ראשונה, שנייה ושלישית.

רננה שחר: התוספת השלישית היא גיליון בקרה לחיטוי כלי טיס, נגיף הקורונה.

רננה שחר: זה מעין בוק שממלאים אותו כלן הזמן והוא אמור להיות מתמשך.

רננה שחר: הוא מתעד את פעולות החיטוי והניקוי.

יעקב מרגי: מי בעד אישור התוספת הראשונה, השנייה והשלישית?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: אושר

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: התוספת הראשונה, השנייה והשלישית אושרו.

איתי עצמון: כפי שאמרתי בתחילת דיון, אני אומר שלמעשה הוועדה מתבקשת לאשר גם את התקנות המקוריות שהוגשו לוועדת הכנסת ב-13 באוגוסט והועברו לוועדת הכלכלה ב-17 באוגוסט והן את התיקון המקיף לתקנות שקיבלנו ביום חמישי בלילה, זה התיקון עם כל השינויים שאושרו לאחרונה בקבינט הקורונה.

יעקב מרגי: אכן אמרת את זה בתחילה.

יעקב מרגי: אלה אותן תקנות.

יעקב מרגי: בדיון המקדים ביקשנו כל מיני שיפורים ותיקונים.

יעקב מרגי: נעשתה עבודה ואנחנו רק מודים.

יעקב מרגי: אני מזכיר לנציגי הממשלה שברגע שתגיעו אלינו עם תקנות נוספות לאחר 28 ימים, תצטרכו לתת התייחסות לסוגיית מקומות ההסעדה בשדה כפי שהתחייבה גם דוקטור שרון וגם משרד הבריאות.

יעקב מרגי: אני אומר לכם שכדאי שבפעם הבאה יהיה נימוק משכנע.

יעקב מרגי: זה שלא נוכל להפנות למקומות אחרים, לא עומד בפני עצמו.

יעקב מרגי: לכן אנחנו נצטרך לקבל נימוק שכלי, אם תהיה מגבלה.

יעקב מרגי: שכלי, הגיוני וישכנע אותנו.

יעקב מרגי: אם לא, לא נקבל.

איתי עצמון: או לשקול לקבוע הוראות מיוחדות שיחולו.

יעקב מרגי: ודאי.

איתי עצמון: אפילו רצוי.

יעקב מרגי: אני חושב שאמרנו את זה בצורה ברורה ביותר.

יעקב מרגי: אני מודה, רננה, לכל הצוות שאני לא מכיר אותו .

יעקב מרגי: אני מודה לאיתי ולנעמה על העבודה.

יעקב מרגי: זה לא מובן מאליו, אין להם רק את התעופה על הראש אלא יש להם עוד הרבה דברים בוועדת הכלכלה.

יעקב מרגי: אני מודה לחברי הכנסת.

יעקב מרגי: יום ראשון הוא לא יום כנסת ויכלו להסתובב ולעשות סיורים ופגישות, והם לא מהקואליציה, יכלו גם לטרפד ולהפריע אבל אני מאוד מעריך את נוכחות

יעקב מרגי: כם כאן ואני מודה לכם.

יעקב מרגי: תודה רבה לכולם.