הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 37, 2020-08-03 11:15

עפר שלח: בוקר טוב.

עפר שלח: אני פותח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

עפר שלח: על סדר-היום: פעולות הממשלה להחזרת מובטלים למעגל התעסוקה.

עפר שלח: זה דיון שאין ראוי ממנו בזמן הזה שבו מתחילים להתברר נתוני התעסוקה.

עפר שלח: לאחר הגל התעסוקתי הראשון, זה שכלל הוצאה של הרבה מאוד אנשים לחל"ת ולמעלה מ-20% אבטלה.

עפר שלח: היה ברור שחלקה הוא זמני אבל היא מתייצבת לפי חישובים מסוימים.

עפר שלח: יש גם ויכוח על הנתונים האלה, על אזור ה- ,12% אבל 12% זאת אבטלה קשה.

עפר שלח: אנשים שכבר היו בחל"ת, חלקם פוטרו, חלקם אנשים שאיבדו את העסקים שלהם והם מחפשים דרך בתוך עולם התעסוקה בתנאים של הקורונה שהם תנאים שיישארו איתנו הרבה מאוד זמן במובן הכלכלי.

עפר שלח: השאלה, האם אפשר להשים אנשים במקומות עבודה הופכת להיות השאלה הקריטית של המשק הישראלי?

עפר שלח: אנחנו מדברים על למעלה מחצי מיליון איש שנמצאים כרגע באבטלה והם דורשי תעסוקה.

עפר שלח: אין מקומות עבודה כרגע שמחפשים אותם.

עפר שלח: השאלה מה עושה המדינה כדי לקדם את שילובם בתעסוקה היא שאלה קריטית.

עפר שלח: אנחנו יוצאים מתוך דו"ח מבקר המדינה 68ג.

עפר שלח: בבקשה.

בני גולדמן: אני אתן לטלי מלכין להציג את הדוח אבל לפני זה נגיד שהנושא הזה של טיפול במובטלים בתקופה הזאת נמצא על סדר-יומו של המבקר.

בני גולדמן: הדוח עוסק' בקבוצה שלא מוגדרת כמובטלת.

בני גולדמן: זאת קבוצה הרבה יותר קשה, אבל חלק מהמנגנונים שמטפלים בהחזרת מובטלים לשוק העבודה רלוונטיים גם לקבוצה הזאת ואפשר ללמוד מהם.

טל מלכין: (מוצגת מצגת) אני אתחבר לדברים שבני אמר.

טל מלכין: אנחנו מציגים דוח שפורסם ב-2018 והביקורת התבצעה ב-2017.

טל מלכין: הביקורת היתה על קבוצה של מקבלי הבטחת הכנסה.

טל מלכין: מקבלי גמלת הבטחת הכנסה זה סוג של קבוצת סל של אנשים שבאמת אין להם שום הכנסה.

טל מלכין: זאת אמורה להיות רשת ביטחון אחרונה למי שלא זכאי לקצבת נכות וגם לא לקצבת אבטלה.

טל מלכין: זאת קבוצה שכביכול מיצתה את האפשרויות שלה ומיצו את האפשרויות מולה.

טל מלכין: אנשים צריכים לעמוד במבחן הכנסות, לראות שבאמת אין להם שום הכנסות ובמבחן תעסוקה מול שירות התעסוקה.

טל מלכין: מסוף 2014 שירות התעסוקה התחיל להפעיל תכנית רחבה בשם "מעגלי תעסוקה" שנועדה לשלב מקבלי הבטחת הכנסה בתעסוקה, בדגש על מקבלי גמלה חדשים וצעירים.

טל מלכין: כבר כשעשינו את הביקורת התוכנית נראתה לנו אפקטיבית ולכן לא התמקדנו בה.

טל מלכין: התמקדנו בכל מה שמסביבה והיה מספיק במה להתמקד.

טל מלכין: תכף נגיע לזה.

טל מלכין: כאמור, ביצענו את הביקורת ב-2017.

טל מלכין: בדקנו את כל נושא החסמים של מקבלי הבטחת הכנסה בהשתלבות בתעסוקה.

טל מלכין: קצת נגענו בהכשרה מקצועית, במיצוי הגמלה ובאמת באיזו גישה כוללת ומה עושים עם אנשים שלא מקבלים את הטיפול הראוי במעגלי תעסוקה.

טל מלכין: כמה נתוני מפתח:

טל מלכין: ב-2016 ההוצאה השנתית היתה 2.3 מיליארד שקלים על הגמלה.

טל מלכין: בממוצע לחודש, 91,000 משפחות קיבלו את הגמלה.

טל מלכין: נתונים יותר מעודכנים ל-2018 הראו ירידה.

טל מלכין: ב-2018 זה ירד ל-76,000 משפחות בחודש.

טל מלכין: הנתונים של גובה הגמלה מוצגים פה.

טל מלכין: בעצם, זוג עם שני ילדים ביחד כמשפחה היה מקבל 2,900 שקלים לחודש.

טל מלכין: זה סכום מאוד נמוך ולכן באמת זאת אמורה להיות רשת הביטחון האחרונה ביותר.

טל מלכין: רק לסבר את האוזן, לפי נתוני הביטוח הלאומי, קו העוני באותו זמן למשפחה כזאת היה 9,200 שקלים.

טל מלכין: הממצא העיקרי שמצאנו, אחרי שניתחנו נתונים מהמון גופים ממשלתיים, היה שכשהסתכלנו על כל מקבלי הבטחת הכנסה ב-2016.

טל מלכין: בדקנו 3 שנים אחורה, האם הם קיבלו איזה כלי תעסוקתי מאיזה גוף במדינה?

טל מלכין: ראינו ש-81% מהם לא קיבלו שום טיפול.

עפר שלח: מה זה כלי תעסוקתי?

טל מלכין: ממש בדקנו מי קיבל "מעגלי תעסוקה", מי קיבל תכנית שנקראת "תנופה" שבשילוב של שירות התעסוקה ומשרד הרווחה.

טל מלכין: מי קיבל טיפול של משרד הקליטה?

טל מלכין: האם הוא עולה חדש?

טל מלכין: ועוד כלים אחרים של משרד העבודה.

טל מלכין: עשינו הצלבת נתונים מאוד רחבה לראות אם מישהו נגע בבן אדם הזה בשביל לעזור לו להשתלב בתעסוקה או למצות זכויות אחרות.

טל מלכין: ראינו ש-81% לא קיבלו שום דבר.

טל מלכין: כמובן שהמלצנו שהדבר הזה יטופל.

טל מלכין: מי הם מקבלי הבטחת הכנסה, נכון ל-2016?

טל מלכין: העמודות כמובן חופפות כי יש אנשים עם יותר ממאפיין אחד, אבל יש הרבה אנשים עם מעט שנות השכלה.

טל מלכין: ישנם הרבה אנשים מהאוכלוסייה הערבית, הרבה מאוד אנשים מבוגרים, אנשים עם מוגבלויות מסוגים שונים ואנשים שנמצאים בקצבה הרבה מאוד שנים, שזה בדרך כלל הוכח במחקרים כמקשה על השתתפות בתעסוקה.

טל מלכין: בדקנו את החסמים שמונעים מהאנשים לצאת מהגמלה ולהשתלב בתעסוקה.

טל מלכין: החסם המרכזי שאנשים דיווחו על עצמם היה החסם של השכלה ושפה, אבל מצאנו שמעט מאוד אנשים מקבלים קורסי השלמת השכלה או קורסי עברית ותעסוקה וכמובן הצענו להרחיב את זה.

טל מלכין: הנושא הבא זה אנשים עם מוגבלות.

טל מלכין: מצאנו שיש הרבה אנשים ששירות התעסוקה זיהה שיש להם מוגבלות אמיתית.

טל מלכין: הם אפילו לא הגיעו לאבחון של מוגבלות בביטוח הלאומי.

טל מלכין: אם הם היו מקבלים אחוזי נכות מביטוח לאומי, לא רק שאולי הם היו זכאים לקצבת נכות מלאה או חלקית ואולי זה היה יכול להוציא אותם אולי מהעוני, אלא יותר מזה.

טל מלכין: הם היו יכולים להיות זכאים לשיקום תעסוקתי של ביטוח לאומי או של משרד הרווחה, או של משרד הבריאות, תלוי בסוג הנכות, שיכול היה לקדם אותם משמעותית בעולם התעסוקה.

טל מלכין: ראינו שמעטים מאוד מאוד בכלל הגיעו.

עפר שלח: רק כדי להבהיר את הנקודה כי זה באמת נתון מדהים.

עפר שלח: שירות התעסוקה קבע שיש להם מוגבלות על סמך מה?

טל מלכין: לשירות התעסוקה ולביטוח לאומי יש מנגנונים שונים לבדיקת נכות.

טל מלכין: שירות התעסוקה ההסתכלות שלו היא תעסוקתית.

טל מלכין: יש לו ועדות כושר והוא בודק אנשים האם יש להם רמת מוגבלות שתקשה על שילובם בתעסוקה.

טל מלכין: זה משהו פנימי שלו.

טל מלכין: זה בדיוק מה שאמרנו.

טל מלכין: אמרנו שיש בעיה בשיתוף הפעולה בין שני הגופים האלה.

טל מלכין: לא יכול להיות שאם שירות התעסוקה מזהה שלמישהו יש מוגבלות קשה, והוא לא מפנה אותו לביטוח לאומי לעבור אבחון.

טל מלכין: אותו דבר הפוך.

טל מלכין: יש אנשים - - -

עפר שלח: ניסיתם להבין למה האדם עצמו לא פונה?

עפר שלח: כמו שאמרת, כלכלית זה משתלם לו לפנות לביטוח לאומי.

טל מלכין: אני מזכירה שאנחנו מדברים על אוכלוסיות שרבות מהן מאוד חלשות ביכולת שלהן למצות זכויות, להבין את הזכויות שלהן ולהיות מודעות אליהן.

טל מלכין: עוד נושא שהגענו אליו זה באמת הנושא של משרד הרווחה.

טל מלכין: אחד הנושאים העיקריים שמשרד הרווחה מטפל בהם זה אנשים בעוני.

טל מלכין: יש להם מרכזי מיצוי זכויות וכן הלאה.

טל מלכין: מצאנו ש-55% ממקבלי הבטחת הכנסה לא מוכרים ברווחה.

טל מלכין: כלומר, אותו גורם שהיה אמור לקחת אותם ביד ולהגיד להם ללכת למצות את הזכויות שלהם, לבדוק האם הם זכאים, לא מוכרים ברווחה.

עפר שלח: זה עוד יותר.

עפר שלח: נדמה לי שמהממשלה הקודמת, העבודה נמצאת בתוך הרווחה.

עפר שלח: לצורך העניין, שירות התעסוקה יושב דלת ליד דלת.

בני גולדמן: לא.

עפר שלח: אני שמח שהצחקתי אתכם.

עפר שלח: תבהירו.

טל מלכין: אחרי שינויים מבניים ארוכים באמת שני הגורמים נמצאים תחת שר הרווחה.

טל מלכין: שיתופי הפעולה בין שני הגופים האלה הם גם נושא לדיון.

טל מלכין: פה באמת מצאנו בעיות בשיתוף פעולה בין שירות התעסוקה למשרד הרווחה ובין שניהם לבין ביטוח לאומי, שגם כפוף עקרונית לאותו שר.

טל מלכין: כלומר, יש פה בתוך המערכת הרבה קצרים.

עפר שלח: לדעתי היה יותר טוב שהעבודה תהיה בכלכלה אבל זאת דעתי הפרטית.

עפר שלח: זאת תחת אותה קורת גג מיניסטריאלית אבל את אומרת שעדיין מידעים לא עוברים באופן ראוי מאחד לשני.

טל מלכין: המידעים לא עוברים וגם הליווי שהפרט מקבל.

טל מלכין: אין לו שום כתובת אחת לטיפול.

טל מלכין: אני כן אסייג ואומר שמי שמגיע ל"מעגלי תעסוקה", וזה המיעוט, עושים לו מיצוי זכויות ועוזרים לו בדרך-כלל לבדוק את היכולות שלו.

טל מלכין: אבל זה לא הרוב.

טל מלכין: יש קבוצה מסוד גדולה שזקוקה לזה.

טל מלכין: הסתכלנו קצת על נושא של הכשרות מקצועיות אבל אני מזכירה שאנחנו מדברים על הפרספקטיבה של מקבלי הבטחת הכנסה.

טל מלכין: זאת קבוצה יחסית ייחודית.

בני גולדמן: היא קצת יותר קשה.

טל מלכין: כן, קצת יותר קשה.

טל מלכין: רובם המכריע מוגדרים כלא מקצועיים, עם מיעוט גדול של שנות השכלה.

טל מלכין: הרבה פעמים בעיות בעברית.

טל מלכין: הבעיות שזיהינו בהכשרות מקצועיות הן ספציפיות להם.

טל מלכין: זיהינו שגם אם כבר משתלבים בהכשרה מקצועית שהיא ממומנת, יש אחוזי נשירה גבוהים.

טל מלכין: הצבענו על הבעיות שקשורות בחוסר התאמה של האדם להכשרה, חוסר ליווי שלו.

טל מלכין: שירות התעסוקה יכול היה אולי ללוות את האדם ולעזור לו במשברים לאורך הדרך.

טל מלכין: אבל החסם העיקרי הוא בעיקר הנושא של מנגנוני התשלום שם שהם לא מותאמים לאנשים מאוד עניים, כי מצפים מהאדם לתת תשלום מקדמה, לשלם מכיסו.

טל מלכין: הדבר השני זה הקורסים המתוקצבים של האגף להכשרה מקצועית.

טל מלכין: הבעיות שם הן לא ספציפיות רק למקבלי הבטחת הכנסה אבל עוד יותר מקשות עליהם.

טל מלכין: יש פער בין ההכשרות, לבין שוק העבודה לבין המעסיקים שגם יוכלו לקלוט את העובד בסוף.

טל מלכין: כמובן המלצנו גם לאגף להכשרה מקצועית וגם לאגף התעסוקה לטפל בבעיות האלה.

טל מלכין: זיהינו שבקרב מקבלי אבטחת הכנסה יש קבוצה שהיא יותר קרובה לשוק העבודה ואותם אפשר אולי יותר בקלות לשלב בתעסוקה או לפחות לעזור להם.

טל מלכין: אנשים שאמנם הם מעל גיל 50 אבל הם יחסית חדשים בגמלה ועבדו עד לא מזמן.

טל מלכין: או, אנשים שכבר עובדים חלקית ומקבלים רק השלמת הכנסה.

טל מלכין: אלה אנשים שמסוגלים לעבוד והם הוכיחו את זה.

טל מלכין: היינו מצפים משירות התעסוקה להתמקד בהם ולעזור להם, כי נראה שהתשואה פה תהיה יחסית פשוטה.

עפר שלח: אבל?

טל מלכין: אבל לא עשו את זה.

עפר שלח: למה אני מתעכב על זה?

עפר שלח: כי זה רלוונטי לקורונה.

עפר שלח: בקורונה ישנם אנשים ממעגל העבודה שהיתה להם עבודה והם לא בהכרח בעלי מוגבלות.

עפר שלח: הם עבדו באיזה מקום ובגלל שעסקים התחסלו או הצטמצמו הם יוצאים החוצה.

עפר שלח: הם יותר דומים לקבוצה שאת מדברת עליה מלבד הגיל.

טל מלכין: נכון.

טל מלכין: הצבענו על-כך ששירות התעסוקה בזמנו אפילו לא עשה את המיפוי הזה.

טל מלכין: הוא לא ידע להגיד אם מדובר במישהו שצריך להשקיע בו הרבה משאבים שכרגע אין אותם או שמדובר באדם שעם קצת תשומות אפשר לעזור לו.

טל מלכין: ראינו שהם לא עשו את זה.

טל מלכין: לנושא הבא.

טל מלכין: שירות התעסוקה הרבה פעמים סופר השמות, דהיינו, את מי הם הצליחו להשים במקום עבודה וזה נחשב כהצלחה.

טל מלכין: אדם שלא עבד 10 שנים ושמים אותו במקום עבודה לחודש, זאת הצלחה.

טל מלכין: אבל כשבאופן גורף אנחנו רואים ש-30% מההשמות של מקבלי הבטחת הכנסה היו לכמה ימים עד שבוע וכמעט 60% היו לתקופה של עד 6 חודשים.

טל מלכין: זה בעצם הצביע על תופעה של דלת מסתובבת.

טל מלכין: אנשים נגעו בעולם העבודה אך ישר חזרו לגמלה.

טל מלכין: הם נגעו וחזרו ובעצם לא הצליחו להוציא אותם מהמצב הזה.

עפר שלח: זאת גם הגדרת מטרות לא נכונה.

עפר שלח: אם לא שמים סף וזה באמת נחשב להצלחה אז יש פה בעיה.

טל מלכין: כן.

טל מלכין: אני אגיד ששירות התעסוקה כן מודד השמה איכותית, שזאת השמה מעל 3 חודשים.

טל מלכין: עדיין, מבחינת המדיניות שהיתה אז, כל השמה מעודדים אותה.

טל מלכין: אנחנו רואים בנתונים שההצלחה היא חלקית בהחלט.

טל מלכין: המשכנו המלצה מדוח קודם שלנו על מיצוי זכויות שנוגעת קצת לנושא אחר.

טל מלכין: יש אוכלוסייה במדינה שזכאית לגמלת הבטחת הכנסה או השלמת הכנסה ולא ממצה את הזכות הזאת.

טל מלכין: זה פשוט יכול לעזור להוציא מעוני וגם אולי לקדם אותם לזכויות אחרות.

טל מלכין: זה קצת פחות בדגש כרגע.

טל מלכין: הנושא הבא זאת הסתכלות קצת יותר רחבה.

טל מלכין: ראינו שאין כתובת אחת לאדם ואחרי שהוא כבר מבין את הזכויות שלו הוא צריך לרוץ בין ביטוח לאומי, למשרד הרווחה ולשירות התעסוקה.

טל מלכין: הם לא מתואמים ביניהם.

טל מלכין: בעצם, הדבר המרכזי שאנחנו לא היחידים שעלינו עליו, זה שמקבלי הבטחת הכנסה צריכים מבחן תעסוקה אפקטיבי.

טל מלכין: זה קצת מה שעושים ב"מעגלי תעסוקה", שיבחנו האם אפשר לעזור לו, אולי לצאת מהקצבה ולעבור לקצבת נכות או באמת להשתלב בתעסוקה.

טל מלכין: לעשות את כל המאמץ בשביל שהוא לא יהיה בגמלה.

טל מלכין: הרעיון הוא, שאחרי שיעשו עבודה מאסיבית כזאת בסוף תישאר קבוצה קטנה של אנשים שבאמת מסיבות שונות לא יכולים לעבוד בשום דבר.

טל מלכין: ראינו שמעגלי תעסוקה אולי עשתה את זה אבל בזמנו היא אולי נגעה 15% ממקבלי הגמלה לאורך שנה.

טל מלכין: אולי היום זה עלה ל-20%.

טל מלכין: זה עדיין משאיר 80% שאף אחד לא בודק ולא משקיע בלהוציא אותם מהגמלה הזאת.

טל מלכין: הסכום של הגמלה הוא באמת עוני די קשה וכדאי לצמצם מאוד את הקבוצה שנמצאת שם.

טל מלכין: אני אגיע לסכום של הגמלה.

טל מלכין: הרעיון היה שאחרי שיעשו מבחן תעסוקה אפקטיבי כזה לכולם ובאמת יעזרו לכל מי שיכול לצאת מהגמלה להשתלב בתעסוקה או אם צריך למצות זכויות אחרות, אמורה להישאר קבוצה קטנה שבשבילה צריך לדבר על גובה הגמלה.

טל מלכין: יש בעצם את דוח חריס של הכונס הרשמי.

טל מלכין: גם הדוח הזה וגם כמובן קו העוני של ביטוח הלאומי, כשמשווים את המינימום שהם קובעים לקיום בכבוד - אני אזכיר שאין הגדרה בדין למינימום קיום בכבוד, אבל כשרואים את המינימום שהם קובעים להרכבי משפחה שונים באזורים שונים בארץ, רואים שגובה הקצבה רחוק מאוד מהמינימום הזה.

טל מלכין: לכן, כשמסתכלים על הקבוצה בסוף שתישאר צריך לבדוק את הפער הזה.

עפר שלח: גובהה של הקצבה מעוגן בחוק?

טל מלכין: כן.

טל מלכין: היא כמעט לא מתעדכנת - - -

עפר שלח: הוא מעוגן שקלית בחוק?

טל מלכין: אני לא זוכרת כרגע אבל זה צמוד לאיזה מדד שמתעדכן לאט מאוד.

טל מלכין: מאז 2003 קו העוני עלה ב-60% והגמלה עלתה ב-15%.

טל מלכין: היא גם הולכת ונשחקת למעשה.

טל מלכין: זה בערך הסיכום שלנו.

טל מלכין: מדובר בקבוצה שיש צורך שיסננו אותה כמו שצריך וישקיעו בה משאבים, זאת הקבוצה של העניים בעניים.

טל מלכין: לכן צריך לעשות פעולה ממוקדת בה.

טל מלכין: אנחנו ציינו ומציינים לחיוב את הפעילות של שירות התעסוקה בנושא של "מעגלי תעסוקה" אבל כמו שהראינו, זה פשוט לא מספיק.

טל מלכין: הקבוצה הגדולה של אנשים בהבטחת הכנסה לא מקבלים את הטיפול.

עפר שלח: דוח ממצה וגם מכין אותנו למרות השוני במצבים.

עפר שלח: אני רוצה לפתוח את הדיון בשירות התעסוקה.

עפר שלח: נמצא איתנו משה יפרח, סמנכ"ל השמה ומעסיקים.

עפר שלח: נפלה עליכם מפולת שלגים.

עפר שלח: בסופו של דבר, המשק עבר כמעט במכה אחת מסדר גודל של 4% אבטלה ליותר מ-20% זמני.

עפר שלח: כמו שאמרנו, בערך 12%, תלוי איך מחשבים, נמצאים באבטלה קשה.

עפר שלח: איך שירות התעסוקה מתמודד עם זה?

משה יפרח: בעקבות הדוח שירות התעסוקה עשה כמה שינויים בנושא של "מעגלי תעסוקה".

משה יפרח: קודם טיפלנו עד גיל 50 והגדלנו את זה לגיל 57.

עפר שלח: אתה יכול לתאר לנו את "מעגלי תעסוקה"?

עפר שלח: איך זה עובד?

משה יפרח: "מעגלי תעסוקה" זה טיפול פרטני בדורשי עבודה מקבלי הבטחת הכנסה שמורכב מכמה כלים שאנחנו נותנים.

משה יפרח: זה מתחיל מייעוץ, אבחון.

משה יפרח: אנחנו מעבירים סדנאות והכשרות.

משה יפרח: בהתייחס לדוח, הוספנו עוד כלים, ליווי תוך כדי השמה.

משה יפרח: הבנו שיש לא מעט אנשים שנושרים מהעבודה וחוזרים חזרה למעגל המובטלים.

משה יפרח: לכן אנחנו מפעילים ליווי של האנשים תוך כדי ההשמה.

משה יפרח: הוספנו גם כלי חדש של מיצוי זכויות.

משה יפרח: נאמר פה שאין קשר בין הגופים, אז אצלנו ב"מעגלי תעסוקה" אותם מאמנים הם באמת מלווים אנשים למיצוי זכויות, אם זה נכות, הוצאה לפועל, רווחה.

משה יפרח: אנחנו מנסים לתת מעטפת של כל הזכויות של אותם אנשים ככל שניתן.

עפר שלח: הם מפנים אותם ומסבירים להם איך להגיע לביטוח לאומי, אפרופו הדברים שדיברנו קודם ולקבל, למשל, קצבת נכות אם מגיע.

משה יפרח: כן.

משה יפרח: מעבר לזה שבוועדות הכושר של שירות התעסוקה, כל מי שמומלץ במגבלה בינונית או קשה הוא מקבל המלצה מאיתנו לפנות לביטוח לאומי.

משה יפרח: אותם אנשים שנמצאים במעגלי התעסוקה, אנחנו גם מסייעים להם פיזית להגיש מסמכים לביטוח לאומי.

משה יפרח: אני רק אזכיר את המספרים לגבי כמות האנשים שאנחנו נוגעים בהם.

משה יפרח: חלק גדול מאבטחת הכנסה הם לא מתייצבים בשירות התעסוקה.

משה יפרח: יש להם פטור ממבחן תעסוקה.

משה יפרח: אם בדוח דובר על סדר גודל של 160,000 מקבלי הבטחת הכנסה, אני יכול להגיד שבשירות התעסוקה בכל זמן נתון לפני המשבר, היו כ-60,000 דורשי עבודה מקבלי הבטחת הכנסה.

משה יפרח: אם נספור תעודות זהות שונות, אז במהלך השנה הגיעו בערך 90,000 כאלה לשירות התעסוקה.

משה יפרח: מתוכם הצלחנו במהלך 2019 לגעת בלמעלה מ-22,000 דורשי עבודה כאלו.

משה יפרח: עשינו 12,000 השמות, שזה לא מעט השמות.

משה יפרח: צריך לזכור שזאת אוכלוסייה שהיא יותר מאתגרת מהאוכלוסיות האחרות.

משה יפרח: נאמר לגבי דלת מסתובבת ש-60% מהאנשים חוזרים לשירות התעסוקה תוך שלושה חודשים.

משה יפרח: המספרים ירדו בצורה משמעותית.

משה יפרח: היום אנחנו מדברים בערך על 12% שחוזרים תוך שלושה חודשים מאז שהם התחילו לעבוד.

עפר שלח: בכמה אנשים נוגע שירות התעסוקה מידי שנה?

משה יפרח: אם אנחנו לא מדברים במשבר, אז מדובר בערך בחצי מיליון תעודות זהות שונות, שמתוכן, פחות או יותר, מדובר ב-100,000 מקבלי הבטחת הכנסה ועוד 400,000 תובעי אבטלה או כאלה שבאים לקבל שירות בלי קשר לקצבה כזאת או אחרת.

משה יפרח: מתוך ה-90,000 אנשים שהיו ב-2019 נגענו בלמעלה מ-25% מתוכם, כאשר רובם קיבלו כלים.

משה יפרח: זה יכול להיות סדנאות לחיבור לעולם העבודה, איך להתראיין, איך לכתוב קורות חיים, איך מחפשים עבודה ברשתות חברתיות, כולל עברית תעסוקתית.

משה יפרח: יש אוכלוסייה לא קטנה במעגלי התעסוקה שאחד החסמים שלה זה הנושא של העברית.

משה יפרח: אנחנו מנסים לתת שם דגש ולהכניס אותם לעולם העבודה כמה שיותר מהר דרך אותן הכשרות של עברית תעסוקתיות.

משה יפרח: יש גם הכשרות מקצועיות אחרות דרך האגף להכשרה מקצועית ודרך תכנית השוברים של זרוע העבודה יחד עם שירות התעסוקה.

עפר שלח: שאלה ספציפית אחרונה ואחר-כך אני רוצה לעבור למה שקורה היום.

עפר שלח: מה היא החובה על מקבל הבטחת ההכנסה?

עפר שלח: נאמר פה שהוא צריך לעשות תהליכים מסוימים או להתחיל אותם ולא תמיד הוא יודע לעשות אותם או מסוגל לעשות אותם.

עפר שלח: מה מוטל עליו כדי שאתם תעזרו לו?

משה יפרח: מעגלי תעסוקה היא תכנית מנדטורית בסופו של דבר.

משה יפרח: ברגע שדורש עבודה שובץ לתוכנית הוא מחויב בכללים של התוכנית.

משה יפרח: זה אומר שפעם בשבוע הוא מתייצב אצל מתאם ההשמה בלשכה על-מנת לנסות למצוא לו עבודה.

משה יפרח: מעבר לזה הוא מגיע עוד פעמיים לאותו מרכז מעגלי תעסוקה, שם הוא עובר את הסדנאות והאימונים שהוא צריך לעשות.

עפר שלח: בוא נעבור למצב הנוכחי.

עפר שלח: אמרת שבשנה רגילה אתם נוגעים בחצי מיליון תעודות זהות.

עפר שלח: עכשיו יש עלייה דרמטית במספר הזה.

עפר שלח: איך שירות התעסוקה מתמודד?

משה יפרח: כשאנחנו מדברים על חצי מיליון איש בשנה אנחנו אומרים שבכל זמן נתון יש 150,000-160,000 דורשי עבודה בשירות התעסוקה.

משה יפרח: נכון להיום, לפי המספרים שבשירות התעסוקה, יש כ-850,000 איש שעדיין לא חזרו לעולם העבודה.

משה יפרח: כמובן שבזמן רגיל בשגרה אנשים מתייצבים בשירות התעסוקה.

משה יפרח: יש להם חובה להתייצב בשירות התעסוקה.

משה יפרח: אנחנו מנסים לאתר להם עבודה או הכשרה שיכולה לקדם אותם בעולם העבודה.

משה יפרח: עכשיו, במגבלת התו הסגול, אין חובת התייצבות בשירות התעסוקה.

משה יפרח: אנחנו עושים זימונים יזומים לאותם דורשי עבודה.

משה יפרח: אנחנו מזמנים אותם לפי המגבלות.

משה יפרח: אנחנו מנסים לאתר את הצרכים של אותם אנשים ומה הם מחפשים בעידן הזה.

משה יפרח: אי-אפשר להגיד שיש מענה לכולם כי המצב מורכב כרגע, אבל בשירות התעסוקה יש למעלה 20,000 משרות פנויות נכון לרגע זה.

משה יפרח: אנחנו מזמנים אנשים בצורה יזומה.

משה יפרח: אנחנו גם עושים הפניות טלפוניות.

משה יפרח: מנסים ככל שניתן להעביר חלק מהכלים שאנחנו נותנים בצורה דיגיטלית וטלפונית.

משה יפרח: כמו שאמרתי, אנחנו גם מזמנים אנשים פרונטלית.

משה יפרח: לא מעט מהאנשים שנמצאים בשירות התעסוקה אלה אנשים שהם לא דיגיטליים.

משה יפרח: הם אנשים שצריכים את השירות האישי הפרונטלי.

משה יפרח: אנחנו מזמנים אותם ללשכות ומנסים לתת להם מענה ברמה של השמה וגם להסיר חסמים של כישורים ומקצועות.

עפר שלח: אתה יכול לתת תמונה כללית לגבי השפעת הכלי שנקרא חל"ת?

עפר שלח: האם החל"ת בסופו של דבר גורם לדורש התעסוקה ליטות פחות, למשל, להסבה או הכשרה מקצועית כזאת או אחרת שאתם יכולים להציע, כי הם מחכים שהחל"ת יסתיים והם יוכלו לחזור לעבודה הקודמת שלהם?

עפר שלח: אני מחבר לזה את התחושה, שאני לא בטוח שהיא נכונה, לגבי ארעיות המשבר.

עפר שלח: האם אתם גם מעבירים לאנשים ומציעים לאנשים דברים מתוך הבנה שיש ענפים שלא יחזרו בכלל להיות מה שהיו קודם ושהמשבר הזה, בוודאי בהיבט הכלכלי שלו הוא משבר לשנים.

עפר שלח: גם כשיימצא חיסון לקורונה, הוא יהיה איתנו עוד הרבה זמן.

משה יפרח: הארכה של החל"ת ותקופת דמי האבטלה עד ליוני 2021, אין ספק שזה גורם לחלק לא מעט מהאנשים לרצות להישאר במצב ולא לחזור לעולם העבודה.

משה יפרח: אני לא רוצה להגיד שמדובר בתופעה.

משה יפרח: אנחנו מתחילים לשמוע יותר ויותר דורשי עבודה שאומרים, יש לי כרגע את הביטחון של דמי אבטלה למשך שנה.

משה יפרח: עזוב אותנו כרגע.

משה יפרח: יש אי ודאות, אני אחזור לעבודה ויפטרו אותי עוד פעם.

משה יפרח: אני מעדיף לא לצאת לעולם העבודה.

משה יפרח: ברור לי שאם לא היתה את ההארכה של החל"ת, סביר להניח שהיינו מצליחים להחזיר יותר אנשים לעולם העבודה.

משה יפרח: כמו שאמרתי, יש משרות פנויות ועדיין קשה לאייש את המשרות האלה.

משה יפרח: לגבי הנושא שהאריכו את החל"ת, זאת באמת הזדמנות להוציא את האנשים להכשרות, כך שברגע שנחזור לשגרה כלשהי – גם אנחנו מעריכים שייקח לפחות 3 שנים לחזור לשגרה מלפני המשבר.

משה יפרח: זאת ההזדמנות שלנו להציע לאוכלוסייה לשפר את המיומנויות וכך להגיע לעולם העבודה עם כישורים יותר רחבים ממה שיש להם היום.

משה יפרח: גם פה אנחנו כרגע רואים קושי לאתר מועמדים.

משה יפרח: הייתי אומר שזה שילוב של כמה דברים .

משה יפרח: גם הארכה של החל"ת וגם אי הוודאות מבחינה בריאותית.

משה יפרח: גם נכנסנו לחופש גדול שגם מקשה להוציא אנשים.

משה יפרח: אנחנו מנסים לדבר עם האנשים ולהסביר להם שלשבת בבית זה הדבר הכי גרוע.

משה יפרח: המחקרים שלנו מראים שככל שבן אדם יושב יותר זמן בבית, יהיה לו יותר קשה לחזור לעולם העבודה.

משה יפרח: זה השיווק שאנחנו מנסים היום לעשות מול דורשי עבודה שנמצאים בשירות התעסוקה.

עפר שלח: כמו שאמרתי קודם, בצד השני של המשבר יש שינוי בעולם התעסוקה.

עפר שלח: מה הקיבולת שלכם להכשיר אנשים למקצועות או לתחומים שאתם רואים שיהיו יותר נדרשים בצד השני של המשבר?

עפר שלח: למשל, מקצועות שדורשים לפחות ידע בסיסי בעולמות המחשב והטכנולוגיה.

עפר שלח: כמה אנשים אתם בכלל מסוגלים להכשיר?

משה יפרח: בשיתוף זרוע העבודה במשרד האוצר אנחנו נמצאים על זה בימים אלו, לבחון מה מקצועות העתיד ומה הדרישות של המעסיקים ואיפה נכון להשקיע.

משה יפרח: אני יודע שיש תכניות די גדולות ואנחנו מחכים לקבל את התקציב הסופי כדי שנוכל להתקדם.

משה יפרח: שילוב של הגופים שמתעסקים עם זה, אם זה זרוע העבודה יחד עם שירות התעסוקה, יחד עם התאחדות התעשיינים ועוד גופים אחרים שבאמת מביאים את הקול של המעסיקים מהשטח.

משה יפרח: אני חושב שיש הרבה מה לעשות בנושא הזה.

משה יפרח: אנחנו באמת בכיוון לשם, לבחון איזה עיסוקים הולכים להיעלם בעקבות המשבר.

משה יפרח: ברור לנו שיהיו עיסוקים שיירדו בעוד שנה שנתיים.

משה יפרח: לאן לכוון את אותם אנשים שכשהם יחזרו לעולם העבודה יהיו להם את הכישורים המתאימים.

עפר שלח: אני שוב שואל על הקיבולת שלכם.

עפר שלח: יש דיבור על זה שאולי חלק מעולם ההכשרה המקצועית צריך לעשות לו מיקור חוץ לשוק הפרטי, לא כי אתם לא עושים עבודה טובה אלא כי פשוט זה גדול על שירות התעסוקה שנבנה לימים רגילים לטפל בסדר-גודל כזה של משבר.

משה יפרח: קודם כל, שירות התעסוקה נערך בכוח אדם נוסף לטפל באותם אנשים.

משה יפרח: זה ברור שאם טיפלנו ב-150,000 דורשי עבודה בזמן רגיל והיום יש במספרים האופטימיים יש 600,00 ובמספרים שיש אצלנו מדובר ב-850,000, ברור שצריך יותר כוח אדם.

משה יפרח: אכן קיבלנו כוח אדם נוסף כדי שנוכל לעשות את זה.

משה יפרח: אני גם יודע שזרוע העבודה עם האגף להכשרה מקצועית באמת משנה ומנסה להקל ככל שניתן את היכולת לפתוח קורסים ולהכיר במרכזים חדשים.

משה יפרח: אני אומר שוב פעם.

משה יפרח: אם האוצר ייתן את התקציב ואם נדע לשלב כוחות יחד עם זרוע העבודה, אין לי ספק שנדע לעשות את זה כמו שצריך.

משה יפרח: אני לא חושב שצריך להפריט את הסיפור הזה.

משה יפרח: יש עובדים מיומנים בגופים הממשלתיים שעושים את זה והם מסוגלים לעשות את זה.

עפר שלח: תודה בשלב הזה.

עפר שלח: נשיא לה"ב רועי כהן, בבקשה.

עפר שלח: לא נמצא.

עפר שלח: יוסי אלקובי לא נמצא.

עפר שלח: רינת כהן, סגנית מנהל האגף להכשרה מקצועית, בבקשה.

עפר שלח: סליחה על הבורות, שאני לא כל-כך יודע מה קו התיחום ביניכם לבין שירות התעסוקה.

עפר שלח: מה עושה האגף להכשרה מקצועית בהקשר של הכשרה והשמה של אנשים בתוך המשבר הגדול שאנחנו נמצאים בו?

רינת כהן: יש חלוקת עבודה מאוד ברורה בינינו ובין שירות התעסוקה בהקשר הזה שאגף להכשרה מקצועית יושב בתוך זרוע העבודה.

רינת כהן: זה אומר להכשיר מובטלים ואנשים בלתי מקצועיים, שזה היה גם לפני הקורונה.

רינת כהן: בעוד שמטרת שירות התעסוקה להכניס לתוך התעסוקה.

רינת כהן: אפשרות להשים אותם ישירות מול מעסיקים או להביא אותם אלינו להכשרות מקצועיות.

רינת כהן: יש להם גם הכשרות נוספות של כישורים רכים, השמה בעבודה, קורות חיים, כפי שמשה יפרח תיאר.

רינת כהן: בגדול, אצלנו באגף להכשרה מקצועית יש לנו הרבה מאוד כלים שאנחנו מפעילים בכל מה שקשור בהכשרה מקצועית.

רינת כהן: יש את תכנית השוברים, שאנחנו הגוף המפעיל.

רינת כהן: זאת תכנית שפועלת מתוקף החלטת ממשלה.

רינת כהן: יש לה ועדת היגוי שהיא משותפת לנו, למנהל אוכלוסיות שהיא בתוך זרוע העבודה, שירות התעסוקה וכמובן האוצר שמוביל את המהלך.

עפר שלח: רינת.

עפר שלח: אם תוכלי, לתת לנו מספרים.

עפר שלח: בכמה אנשים מטפלת כל תכנית כזאת?

רינת כהן: אני אתן לכם את המספרים של 2019 כי שנת 2020 היתה יותר בעייתית מבחינת תקציבית.

רינת כהן: לא קיבלנו תקציב בתחילת השנה כי לא היה תקציב מדינה.

רינת כהן: בשנת 2019 היו לנו 7,000 מקבלים שוברים.

רינת כהן: יש לנו 11 גופים מפנים שפונים לגוף המפעיל שלנו.

רינת כהן: זה יכול להיות חרדים, מיעוטים, יוצאי אתיופיה, אסירים משוחררים, רווחה.

רינת כהן: בתוכם יש כאלה שמוגדרים כמקבלי הבטחת הכנסה, ששירות התעסוקה גם באופן ספציפי.

רינת כהן: שירות התעסוקה מקבל 50% מהשוברים והוא מפנה אלינו מובטלים וגם כמובן את מקבלי הבטחת הכנסה.

רינת כהן: זאת בגדול התכנית הראשונה שהיא תכנית שוברים.

רינת כהן: בנוסף, יש לנו קורסים מתוקצבים רגילים שחלקם נעשים בשיתוף עם מעסיקים.

רינת כהן: בשנתיים האחרונות יצאנו עם הרבה מאוד מסלולים וקורסים שהם בשיתוף עם מעסיקים פרופר.

רינת כהן: במקרה אלה, תוך כדי ההכשרה התלמידים נכנסים ולומדים שלושה ימים ועובדים שלושה ימים.

רינת כהן: יש הכשרות בתוך המפעלים עצמם.

רינת כהן: כיתה במפעל זה עוד מסלול נוסף שיש לנו בשיתוף עם מעסיקים.

רינת כהן: גם היום, מוטי אלישע, הממונה על זרוע העבודה, פועל וחותר להתחיל עם שיתופי פעולה יותר הדוקים עם התאחדות התעשיינים ואיגודים נוספים.

רינת כהן: בגדול, התוכניות האלה שסיפרתי, שזה קורסים מתוקצבים פרופר, בהם למעשה התלמיד לא נדרש לשלם מאומה, אנחנו מדברים על 4,500-5,000 תלמידים בשנה.

עפר שלח: את אומרת שברור ששנת 2020 היא ללא תקציב אבל היא גם שנת קורונה.

עפר שלח: האם בתוך זה התקבלו תקציבים מיוחדים או העברות מיוחדות מהאוצר כדי להשאיר את זה?

עפר שלח: המספרים שאת מדברת עליהם עכשיו הם טיפה בים בסיטואציה הנוכחית.

רינת כהן: לחלוטין אני מסכימה איתך.

רינת כהן: כמו שציינתי לפני כן, בתחילת השנה האגף נותר בלי תקציבים.

רינת כהן: כרגע מבחינת שוברים התקבל סכום של 8 מיליון שקלים שעבר ועדת חריגים ועוד 50 מיליון שקלים נוספים שאנחנו יודעים שהם בדרך.

רינת כהן: ביחד זה 58 מיליון שקלים.

עפר שלח: זה מאפשר לתת שוברים לכמה אנשים?

רינת כהן: סדר גודל של 4 מיליון שקלים לקורסים מתוקצבים.

רינת כהן: אתמול ועדת חריגים אישרה לנו עוד 10 מיליון שקלים.

רינת כהן: אני רק אציין שבשנה רגילה, לא שנה של קורונה והיעדר תקציבים, למשל, בשנת 2019 היו לנו 30 מיליון שקלים.

רינת כהן: כרגע יש 18 מיליון שקלים, ש-10 מיליון הגיעו רק אתמול.

רינת כהן: זה מעט מאוד, בטח בשנה רגילה ועל אחת כמה וכמה בשנת קורונה.

רינת כהן: אני יודעת משיחות שיש עם הממונה על הזרוע ומשיחות שיש לו עם האוצר, שעתידים להגיע מאות מיליוני שקלים.

רינת כהן: אנחנו מחכים לזה וכמובן נערכים לזה אבל כרגע טרם קיבלנו.

עפר שלח: נגיד שהצלחנו בכוחה העצום של הוועדה לביקורת המדינה לסדר לך את מאות מיליוני שקלים האלה עד סוף הדיון.

עפר שלח: אתם יודעים להוציא אותם?

רינת כהן: יש פה מהלכים שזרוע העבודה נערכים להם כרגע, זה לפתוח מסלולים נוספים.

רינת כהן: זאת אומרת, מעבר למסלולים שציינתי כרגע, מה שנקרא מסלולים ירוקים, לפתוח מסלולים נוספים עם מעסיקים, שזה גם קושי כרגע כי אנחנו כן שואפים כל הזמן להכשרות בשיתוף עם מעסיקים ולא רק לעשות וי על בן אדם ולהכשיר אותו.

רינת כהן: כן להתחיל לפעול יחד עם התאחדות התעשיינים ועם ארגון המעסיקים.

רינת כהן: באמת להתחיל לחבור לכוחות בשוק ולהתחיל להפעיל את זה במסה מאסיבית.

רינת כהן: כמו שמשה יפרח אומר, יש קושי כרגע כי ברגע שאנשים נמצאים בחל"ת, קשה להחזיר אותם להכשרות מקצועיות.

רינת כהן: כן יש פה הרבה עבודה בשיתוף עם האוצר לראות לאן להפנות את התקציבים ואיך אפשר לפתוח מסלולים נוספים.

רינת כהן: גם ההכשרות עם מעסיקים שמאוד רצינו לפתוח אותם, היום המעסיקים פחות מעוניינים בזה.

רינת כהן: הם אומרים שהם מפטרים עובדים אז כרגע הם לא רוצים לפתוח הכשרות נוספות.

רינת כהן: בניגוד לשנת 2019 שמעסיקים התדפקו על הדלתות שלנו שנעזור להם להכשיר ולהכניס עובדים, היום אנחנו רואים את זה במספרים הרבה יותר קטנים.

עפר שלח: נכון לעכשיו אין כסף.

עפר שלח: אנחנו באזור ה-18 מיליון שהגיעו כאשר בשנה רגילה אנחנו מדברים על 30 מיליון שמטפלים בכמה אלפי אנשים.

עפר שלח: גם אין קיבולת בשביל לטפל בזה.

עפר שלח: יש תוכניות ראשוניות.

עפר שלח: בינתיים, לצערנו, אתם לא נדרשים לזה כי אין ביקוש בגלל החל"ת ובגלל שאין ביקוש של המעסיקים.

עפר שלח: אבל בסופו של דבר, גם אם היו, האגף להכשרה מקצועית לא נותן תשובה למשבר הנוכחי של היום.

רינת כהן: אני חייבת להגיד שהארבעה מיליון שהתקבלו לפני חודש, כל הקורסים נפתחו.

רינת כהן: זאת אומרת, היה צורך.

רינת כהן: זה שבמשך 6 חודשים לא היה תקציב לאף קורס, אז ברגע שפתחנו כל השערים נפתחו ואנשים מגיעים.

רינת כהן: אנשים עושים את השיקול שלהם.

רינת כהן: יש לנו גם את מרכזי ההכוון שלנו, שזה של חרדים, מיעוטים, אוכלוסיות עם מוגבלויות.

רינת כהן: יש כמובן גם את שירות התעסוקה.

רינת כהן: גם לאנשים שמתישהו שהם צריכים לחזור וחלקם מבינים שהם צריכים לעשות את ההסבה המקצועית וללכת להכשרות מקצועיות.

רינת כהן: מהלך נוסף שנעשה השבוע.

רינת כהן: בעצם עד עכשיו ברוב המקצועות שלנו אנשים היו נקנסים.

רינת כהן: הם היו נכנסים להשכרה מקצועית ואם זה לא היה מקצוע נדרש כפי שהוגדר בחקיקה, אז הם היו אמורים לקבל 70% מדמי האבטלה שלהם במקום 100%.

רינת כהן: גם בנושא הזה היתה פה חבירה של כמה כוחות ובאמת בשבוע האחרון עברה חקיקה שאומרת שאנשים כבר לא צריכים להיקנס אלא יכולים ללמוד בהכשרות מקצועיות ולקבל 100% דמי האבטלה שלהם.

רינת כהן: גם האופציה שנפתחה, שבעצם הם יכולים לקבל דמי אבטלה עד יוני 2021 היא גם משמעותית כי אנחנו אנחנו הרבה פעמים חווינו נשירה על רקע כלכלי.

רינת כהן: בן אדם למד חודשיים-שלושה, נגמרו לו דמי האבטלה ואז הוא נכנס לבעיה כי הוא גם צריך לפרנס ואז הוא נושר.

רינת כהן: כמו שאנחנו מבינים כרגע, גם הנושא הזה של דמי אבטלה, שמקבלים 100% ולא 70%, זה מאוד משמעותי כלכלי ומחזק את האנשים וגורם להם להיכנס להכשרות.

רינת כהן: חלק מהקורסים העברנו לאחר-הצהריים.

רינת כהן: לאנשים קשה ללמוד 5 ימים בשבוע 7-8 שעות.

רינת כהן: לכן חלק גדול מהקורסים אצלנו ירד לשעות הצהריים והערב פעמיים בשבוע בשביל לאפשר לאנשים גם אם הם מתפרנסים או נמצאים בחל"ת, עדיין להיכנס לקורסים המקצועיים.

רינת כהן: השוברים זה גם כלי חזק מאוד שעובד טוב וחזק.

עפר שלח: רינת, אני רוצה להבהיר.

עפר שלח: עד שבוע שעבר למעשה מדינת ישראל קנסה בן אדם שנמצא בחל"ת והוא מקבל דמי אבטלה במהלך משבר הקורונה, על זה שהוא רצה לעשות הסבה מקצועית.

רינת כהן: נכון, למעט במספר מאוד מצומצם של מקצועות שהוגדרו בחקיקה כמקצועות נדרשים.

רינת כהן: אם מישהו בחר ללכת להכשרה מקצועית הוא "אכל אותה" במילים עדינות.

רינת כהן: אוריאל בוסו, בבקשה.

אוריאל בוסו: אדוני היושב ראש, כמו תמיד, הנושאים שעולים כאן הם חשובים.

אוריאל בוסו: לא רק שהם חשובים הם קרדינליים לעת הזאת.

אוריאל בוסו: אמנם הדוח פורסם במאי 2018 ומתייחס ל-2016, אבל בסוף אנחנו מתאימים את עצמנו לצורך השעה.

אוריאל בוסו: אני שומע את הדברים שאומרים כאן ממשרד הרווחה ומשירות התעסוקה.

אוריאל בוסו: לאחר פניות שקיבלתי ממעסיקים מסוימים אני חושב שאולי צריך לעשות איזו ועדה משותפת וחשיבה.

אוריאל בוסו: אנחנו מדברים על איך לשלב את האנשים חזרה בעבודה, איך להכשיר אותם.

אוריאל בוסו: לא המטרה של המדינה לתת לאנשים חל"ת ושישבו בבית.

אוריאל בוסו: צריך להניע את המשק.

אוריאל בוסו: פנו אלי מעסיקים ואמרו.

אוריאל בוסו: אני יודע שבגל הראשון של המענקים מעסיקים קיבלו תגמול מסוים אם הם לא יוציאו לחל"ת.

אוריאל בוסו: אבל אפשר את ה-70% שנותנים היום לאנשים חל"ת, לתת למעסיק עם אפשרות לשלם את אותם 70% ולהעסיק כוח אדם.

אוריאל בוסו: למשל, רשת מסוימת של בגדים.

אוריאל בוסו: העובדים נמצאים בבית ומקבלים 70% דמי אבטלה ואין אפשרות להחזיר אותם לעבוד באותו שכר.

אוריאל בוסו: אבל אם המעסיק יקבל את הכסף הוא יוכל להביא את האנשים חזרה לעבודה.

אוריאל בוסו: יתחיל למכור אונליין ולעשות מכירות באינטרנט ובכך להניע את המשק.

אוריאל בוסו: לדעתי צריך לעשות חשיבה מחוץ לקופסה.

אוריאל בוסו: אולי ועדה משותפת של נציגי משרד הרווחה, שירות התעסוקה, אולי ועדת הכספים ומשרד האוצר, התאחדות התעשיינים ומעסיקים.

אוריאל בוסו: במקום לתת לאנשים חל"ת, שתהיה אפשרות למעסיקים לקבל את הכסף ולהעסיק בסכום הזה את העובדים וכך להניע חזרה את המשק.

אוריאל בוסו: זה עדיף מלתת לאנשים להמשיך לשבת בבית ולקבל 70%.

אוריאל בוסו: יש כאלה שטוב להם ואנחנו מפסידים כמה פעמים.

אוריאל בוסו: מפסידים את חוסר ההכשרה, מפסידים את ההנעה המחודשת של המשק, יצוא יבוא.

אוריאל בוסו: מפסידים מכך שאנשים יושבים בבית ומתרגלים לכך שהם לא עובדים.

עפר שלח: אתה מתייחס למודל שנקרא "המודל הגרמני".

עפר שלח: בגרמניה עושים את זה 50-50.

עפר שלח: למעשה, הממשלה מסבסדת ב-50% את השכר.

אוריאל בוסו: בארצות הברית כשהתחילה הקורונה זה הדבר הראשון שהם עשו וזה עבד שם יפה מאוד.

אוריאל בוסו: כן נתנו למעסיקים את הסכום שרצו לתת לחל"ת.

אוריאל בוסו: מצד אחד, רוצים לתת לאנשים כסף כי לאנשים אין מה לאכול.

אוריאל בוסו: מצד שני, ראינו את הבירוקרטיות במשרד האוצר ורשות המיסים שבסוף בקושי אנשים מקבלים את הכסף וגם אם הם מקבלים זה לא באמת מה שמגיע להם.

אוריאל בוסו: אנחנו מפסידים בסוף את המשק שלא חוזר להנעה מחודשת.

עפר שלח: עכשיו ברור לכולם.

עפר שלח: אולי בהתחלה לא היה ברור לכולם שזה משבר מתמשך.

עפר שלח: ננסה לקבל תשובה.

עפר שלח: זה גם הוצע על-ידי שר הכלכלה.

עפר שלח: ננסה לקבל תשובה למה לא עוברים לזה.

עפר שלח: בשלב הזה אני רוצה להעלות את רועי כהן.

עפר שלח: רועי כהן, בבקשה.

עפר שלח: בהקשר של העצמאים ובעלי העסקים, כל הסוגייה של הסבות מקצועיות והשמה היא יותר מסובכת, כי היא למעשה אומרת שהבן אדם מוותר על העסק שהיה לו או על העיסוק העצמאי שהיה לו, כי אחרת הוא לא היה צריך הסבה מקצועית.

עפר שלח: כמי שמרכז את כל המידע של עצמאים ובעלי עסקים קטנים, כמה אנשים באמת נדרשים לזה וכמה אנשים אומרים, אני אצמד לחלום שלי ולעסק שבניתי עד שחס וחלילה זה יקרוס עלי סופית?

רועי כהן: עפר, תודה על השאלה.

רועי כהן: מאחר ועסקינן בוועדה לביקורת המדינה אז אני חייב לומר פתיח.

רועי כהן: ב-12.3.2020 התקיימה פגישה עם נציגי אגף התקציבים.

רועי כהן: אני יחד עם הכלכלן ד"ר רובי נתנזון הצגנו להם את הדרישה לגרום לכך שהמעסיקים הם אלה שיקבלו את אותן עלויות של העובדים ולא ינתקו אותם מהמגע של מקום העבודה.

רועי כהן: הצגנו את זה, הצגנו את המודל שהיה נהוג בגרמניה.

רועי כהן: הצגנו את כל הדברים ואמרנו שהניתוק הזה יגרום לכך שמדינת ישראל תיכנס לעשור שלם של אבטלה, כי יהיה קשה מאוד להחזיר את אותם עובדים למעגל העבודה ולאותם המעסיקים.

רועי כהן: לצערנו החליטו על חל"ת.

רועי כהן: אני חושב שיש עוד הזדמנות לתקן.

רועי כהן: לגבי הנושא ששאלת.

רועי כהן: קודם כל, צריך להגיד את המצב החוקי היום.

רועי כהן: עצמאי לא זכאי להכשרה בכלל.

רועי כהן: חבר הכנסת שלח, תשאל את מר יפרח, האם עצמאי שעכשיו דופק בדלת לשירות התעסוקה והוא רוצה לעשות הכשרה מקצועית, הוא לא זכאי בכלל.

רועי כהן: הוא לא נמצא בכלל במקום הזה.

עפר שלח: זה בסדר, הוא גם לא זכאי לדמי אבטלה.

עפר שלח: זה משלים את העולם לגמרי.

רועי כהן: קודם כל ממשלת ישראל צריכה להבין שיש כרגע עשרות אלפי עצמאים שכנראה לא יוכלו לחזור למקום העבודה שלהם וצריך לעשות איתם משהו.

רועי כהן: צריך לקחת אותם ולתת להם את האפשרות להיכנס לתוך מעגל העבודה מחדש באמצעות הכשרות, להקנות להם ידע ומשאבים אחרים וזה לא קורה.

רועי כהן: דבר נוסף, לגבי החזרת מובטלים.

רועי כהן: איך עסק יכול להחזיר את העובדים שלו אם הוא תלוי כרגע בוועדת קורונה שתאשר את העסק שלו, או אם יהיו עליו הגבלות כאלה ואחרות.

רועי כהן: ברגע שאין לך ודאות העסקה, איך בעל עסק יודע להחזיר את העובדים שלו אם אומרים לו שבעוד שבוע יכולה להיות החמרה והוא לא יוכל לפתוח את העסק שלו?

רועי כהן: זה בבריכות השחייה, באולמות האירועים, בחדרי הכושר, במשחקונים, בגני הילדים, מסעדות.

רועי כהן: כל הענפים האלה תלויים על כרעי תרנגולת מבחינת היכולת שלהם להחזיר את העובדים.

רועי כהן: לכן אני דורש, קודם כל תייצרו להם ודאות העסקה.

רועי כהן: גם אם קורית החמרה, המדינה נכנסת לנעליים שלהם.

רועי כהן: לא מוציאים אותם עוד פעם לחל"ת אלא אתה תמשיך להעסיק אותם.

רועי כהן: אתה החזרת אותם לעבודה, כרגע יש לך רציפות העסקה לפחות לשנה האחרונה.

רועי כהן: אם נצטרך לסגור לך את העסק ניקח אחריות וניתן לך את התשלום עבור אותם עובדים.

רועי כהן: אלה הפעולות שאתה צריך להעלות היום כיו"ר ועדת הביקורת ולאתגר את המערכות שיתנו ודאות העסקה לאנשים שרוצים להחזיר את המובטלים.

רועי כהן: עצמאי שרוצה לקבל הכשרה לא זכאי בכלל, לא פתחו את האפיק הזה עבורו.

רועי כהן: לכן אני קורא לחברי הכנסת בואו תעזרו לנו לעזור לציבור העצמאים שמשוועים כרגע כן לחזור למעגל העבודה.

רועי כהן: אתמול קיימנו ישיבה אצל שר העבודה והרווחה והציפו קהלים שלמים שיש דרישה למקומות, אם זה במוסכים, אם זה בענף מיזוג אוויר, אם זה בענף התעשייה והמלאכה.

רועי כהן: הם משוועים לידיים עובדות אבל אין מי שיכשיר כדי שייכנסו לשם אותם עובדים.

רועי כהן: אמרו לי שהעצמאים לא זכאים.

רועי כהן: בואו נפתור את הבעיה הזאת ונוכל לייצר מציאות אחרת עבור ציבור העצמאים.

רועי כהן: תודה רבה.

עפר שלח: בשלב המוקדם הזה אני רוצה להעלות את אביעד שוורץ, רפרנט תעסוקה באגף תקציבים.

עפר שלח: הסוגייה של חל"ת מול סבסוד תעסוקה עולה מתחילת המשבר וביתר שאת עולה בחודשים האחרונים כשנהיה ברור שהמשבר התעסוקתי הוא משבר לשנים.

עפר שלח: אתה יכול לסכם את עמדת האוצר בהקשר הזה?

אביעד שוורץ: אני אנסה להציג את העמדה.

אביעד שוורץ: אני לא יודע להגיד שזאת עמדת האוצר.

אביעד שוורץ: יש דיונים של ועדת היגוי בין משרדית לתחום התעסוקה שדנה בדיוק בנושא התמריצים לטווח הקרוב.

אביעד שוורץ: אנחנו נמצאים בשלבי דיון סופיים ובקרוב תפרסם תוצאות.

אביעד שוורץ: אני כן אגע בסוגיות.

אביעד שוורץ: אתחיל מזה שהמשבר הזה שונה ממשברים קודמים בהרבה מובנים.

אביעד שוורץ: המובן היותר משמעותי הוא שיש הבדל בין משבר שנוצר מירידת ביקושים לבין משבר שרובו נוצר מהטלת מגבלות של הממשלה.

אביעד שוורץ: כשהממשלה הטילה סגר או מגבלות אחרות, העסקים לא יכלו לפעול ולא היתה להם אפשרות לפעול כי הממשלה אמרה להם לסגור.

אביעד שוורץ: במצב הזה, דווקא הפתרון של החל"ת הוא פתרון טוב כי הוא אומר למעסיק, אתה מפחית עלויות העסקה מעכשיו לעכשיו.

אביעד שוורץ: מהיום למחר בבוקר הורדת את עלויות ההעסקה שלך לאפס.

אביעד שוורץ: אתה לא משלם 20%, 30% או 50% אלא אתה משלם 0%.

אביעד שוורץ: במיוחד במצב שבו המעסיק לא יכול להעסיק את העובדים כי אין פעילות, זה פתרון שנותן מענה טוב לתקופה הזאת.

אביעד שוורץ: הוא לא מנתק את יחסי עובד ומעביד.

אביעד שוורץ: אנחנו גם רואים את זה בנתונים.

אביעד שוורץ: חלק גדול מאותם אנשים שיצאו לחל"ת כבר חזרו לשוק העבודה וניתן פה מענה טוב לנושא הזה.

עפר שלח: טוב, אבל קצר טווח.

עפר שלח: כשאתם מאריכים את החל"ת בשנה אתם הופכים אותו לארוך טווח ואז אנחנו נתקלים בתופעות שהזכירו חלק מהמדברים לפניך.

עפר שלח: למשל, שהחל"ת נותן לאדם ביטחון והוא מרגיש חוסר ביטחון לוותר עליו וללכת לצורת תעסוקה כזאת או אחרת.

עפר שלח: אתם בעצם יוצרים בחל"ת ארוך טווח איזה סוג של תמריץ שלילי הן להסבה מקצועית והן לחזרה לשוק העבודה.

עפר שלח: שוב, אני לא שם את זה באופן מוחלט אלא אל מול האלטרנטיבה של סבסוד העסקה.

אביעד שוורץ: קודם כל, זה נכון.

אביעד שוורץ: לדמי אבטלה יש גם תמריץ שלילי לתעסוקה כי הוא אומר לאנשים שגם אם הם נשארים בבית אתה מקבל אחוז מהשכר שלך.

אביעד שוורץ: ככל שהשכר יותר נמוך האחוז של דמי אבטלה מהשכר הוא יותר גבוה.

אביעד שוורץ: לכן באמת זה יוצר תמריץ שלילי.

אביעד שוורץ: רואים עדויות של מעסיקים לנושא הזה.

אביעד שוורץ: הם מנסים לגייס עובדים או להחזיר עובדים ובאמת עקב האפשרות לקבל דמי אבטלה זה נעשה גם יותר מאתגר.

אביעד שוורץ: זה נכון.

אביעד שוורץ: השאלה האם לתת הרבה יותר כסף בצד השני זה הפתרון?

אביעד שוורץ: זאת שאלה אחרת.

אביעד שוורץ: אנחנו באמת חשבנו שנכון לשים איזה סייגים לנושא החל"ת, משהו שבאמת יאזן טיפה את התמריץ השלילי לתעסוקה.

אביעד שוורץ: זה באמת גם משהו שאנחנו דנים בו עכשיו בוועדה.

אביעד שוורץ: אחד מהדברים שעלו זה אפשרות למענק לעובדים בשכר נמוך.

אביעד שוורץ: קיים בביטוח הלאומי מנגנון מסורבל שגם הם רוצים לטייב אותו, שבעצם רוצים לאפשר לעובד שפוטר ועכשיו מקבל דמי אבטלה, להיכנס אצל מעסיק אחר גם אם זה בשכר יותר נמוך ועדיין לקבל איזה מענק משלים.

עפר שלח: יש מנגנון של מס הכנסה שלילי.

אביעד שוורץ: זה שני מנגנונים שונים.

אביעד שוורץ: יש מס הכנסה שלילי שניתן לעובד עצמו.

אביעד שוורץ: בנוסף, יש משהו שהוא תחליף לדמי אבטלה שניתנים.

אביעד שוורץ: זה נקרא מענק לעובד בשכר נמוך והוא בעצם מאזן את היציאה הזאת.

אביעד שוורץ: הוא לא מפסיק לקבל לגמרי דמי אבטלה אם הוא עובד בשכר נמוך.

אביעד שוורץ: היום, למשל, אם דמי האבטלה הם 5,000 שקלים והוא ימצא עבודה שהשכר שלו יהיה 5,000, זה ייצא אותו דבר.

אביעד שוורץ: המענק הזה בא לתת את ההפרש הזה.

אביעד שוורץ: רוצה להגיד שאנחנו יודעים שאתה עובד עכשיו בשכר נמוך וזה לא ישתלם לך אז ניתן לך איזה מענק.

אביעד שוורץ: בהקשר הזה זה דומה למס הכנסה שלילי.

אביעד שוורץ: הוא יקבל לתקופה מגבלות של כמה חודשים שתפצה עד שימצא עבודה במשרה מלאה ובשכר גבוה יותר.

אביעד שוורץ: בדרך כלל, בעולם רגיל, דמי האבטלה היו מוגבלים ואז זה היה נותן בעצם אפשרות להאריך עוד קצת את התקופה הזאת.

עפר שלח: מה היום הכלי העיקרי שאתם רואים ומתכוונים להשתמש בו כדי להחזיר כמה שיותר אנשים לתעסוקה בטווח הקצר והבינוני?

אביעד שוורץ: מצד אחד, השקענו באיזה רשת ביטחון לשכירים ועצמאים והמטרה עכשיו היא באמת ליצור את התמריצים לצד השני באמצעות המענק שהזכרתי.

אביעד שוורץ: לבדוק האם יש עוד מקומות שבהם יש לתמרץ.

אביעד שוורץ: יש במקביל גם את המענק לעידוד תעסוקה.

אביעד שוורץ: עכשיו אנחנו אמורים להתחיל לראות את הביטוי שלו.

אביעד שוורץ: ברגע שכל התהליכים בשירות התעסוקה יושלמו, חיבור לחברות, חילול שכר ודברים כאלה שיקלו על הגשת הבקשה ויפשטו אותה עוד יותר.

אביעד שוורץ: זה בעצם נותן סבסוד שכר למעסיקים שמחזירים עובדים.

אביעד שוורץ: עכשיו אני רוצה לקלוט עובד או להחזיר עובד, אני מקבל כמעט 2,000 שקלים לחודש עבור העסקה שלו, שזה סבסוד שכר משמעותי ונועד לתמרץ.

אביעד שוורץ: לגבי כלים נוספים, ועדת ההיגוי עכשיו יושבת על זה.

אביעד שוורץ: אני מעריך שתוך שבוע וחצי שבועיים נוכל לצאת החוצה עם תכניות לתקופה הקרובה.

אביעד שוורץ: חלק מזה זה גם כל עולם ההכשרה המקצועית לטובת עובדים שצריכים לעשות איזה שינוי והסבה.

אביעד שוורץ: אני אתקן גם את מה שרועי כהן אמר לגבי עצמאים.

אביעד שוורץ: אין מניעה לעצמאים להיכנס להכשרה מקצועית.

אביעד שוורץ: כאשר האגף להכשרה מקצועית פותח קורס הכשרה מתוקצב הוא לא שואל את האדם אם היה עצמאי.

אביעד שוורץ: ממש לא.

אביעד שוורץ: זה פתוח לכל מי שרוצה ולכל מי שמחוסר עבודה.

אביעד שוורץ: בשונה מביטוח לאומי, זה לא רק מי שמקבל דמי אבטלה אלא כל אחד יכול להירשם כדורש עבודה בשירות התעסוקה ולקבל את השירות שם.

אביעד שוורץ: אין שם שום הבדלה אם הוא מקבל דמי אבטלה או לא.

עפר שלח: חגי אדרי, התאחדות התעשיינים.

עפר שלח: אני מניח שאתם מרכזים גם את הביקושים וגם מבינים את המצב התעסוקתי של החברים בהתאחדות התעשיינים.

עפר שלח: אתה יכול להגיד לנו איזה סדר גודל של ביקושים קיימים היום אצל החברים בהתאחדות התעשיינים, שאם תימצא הכשרה מקצועית ראויה ושירות השמה ראוי, יוכלו להחזיר אנשים למעגל העבודה?

חגי אדרי: בתעשייה אנחנו רואים שני מקרים.

חגי אדרי: יש צד אחד של תעשייה ששמרה על העובדים שלה עד היום.

חגי אדרי: אין מה לעשות, יש פגיעה בביקושים בשוק גם בישראל וגם בשוק העולמי וזה תהליך שלוקח זמן עד שהשווקים האלה יתעוררו.

חגי אדרי: יש צד אחד של עובדים קיימים בתעשייה שמצמצמים פעילות וככל שהזמן מתקדם כנראה יהיה צורך להוציא אותם לחל"ת, לחופשה כזאת או אחרת או פיטורים.

חגי אדרי: מצד שני, אנחנו כן רואים ביקוש של כמה אלפי עובדים בתעשייה לעובדים בתחומים מסוימים.

חגי אדרי: בערב המשבר היינו על 10,000 עובדים וכיום אנחנו מדברים בערך על 6,000-7,000 עובדים שנדרשים בתעשייה שצריכים הכשרות.

חגי אדרי: מבחינתנו, הפתרון הוא כול.

חגי אדרי: אנחנו באמת מרגישים בצורך ממשי בקיום איזה מנגנון כמו המודל הגרמני או מנגנון אחר של תעסוקה חלקית שמאפשר הפחתת משרה לעובד בשביל להשאיר אותו ולצלוח את המשבר הזה.

חגי אדרי: זה אידיאלי מבחינת כולם.

חגי אדרי: המעסיק שומר את העובד שלו והעובד נשאר עם מקום עבודה ולטווח ארוך הוא יחזור להיקפי העבודה שהיו לו.

חגי אדרי: מצד שני, אנחנו מדברים על מערכת של הכשרות מאוד רצינית שצריכה לקום פה ושיודעת לעבוד בצורה מהירה בלי בירוקרטיה.

חגי אדרי: אנחנו מדברים על מאות אלפי מובטלים היום.

חגי אדרי: לפחות כמה עשרות אלפים בשנה שנתיים הבאות יכולים להיכנס לתחומי התעשייה וגם לתחומי המסחר.

חגי אדרי: הפער מבחינתנו הוא שההכשרות לוקחות זמן והבירוקרטיה עד שהדברים זזים ועד שמסדרים את הדברים בין דורשי העבודה ולמעסיקים אנחנו מבזבזים זמן יקר.

חגי אדרי: מצד שני, צריך לקדם את זה כמה שיותר מהר ולא להמשיך בדיונים שיימשכו חודשים ארוכים וישאירו אותנו עם מפעלים שלא יהיו להם את העובדים והם ייאלצו לצמצם עוד יותר ועם עובדים שיישארו בבית.

חגי אדרי: מבחינתנו הפתרון הוא כפול.

חגי אדרי: אחד, מנגנון להעסקה חלקית ושניים, מנגנון מהיר להכשרות מקצועיות שיכולים לעשות השמות מיידיות עם הכשרה תוך כדי עבודה.

עפר שלח: להבנתכם, אם לא יהיה מנגנון של סבסוד שכר כזה או אחר, המודל הגרמני או משהו אחר, כמה אנשים נוספים להערכתך ייפלטו ממעגל העבודה בזמן הקרוב ובחודשים הקרובים?

חגי אדרי: אנחנו מעריכים שאם לא יהיה מנגנון של העסקה חלקית ומנגנון שמשפה ומפצה את המפעלים על הנזקים שלהם ואת אלה ששימרו את העובדים, אנחנו מעריכים שככל שהמצב הבריאותי יימשך אנחנו נראה עוד עשרות אלפי עובדים שייפלטו מהתעשייה.

חגי אדרי: אין לי את הנתונים המדויקים אבל לפני חודש חודשיים דיברנו על 30,000-40,000.

חגי אדרי: צריך לזכור שחלק גדול מהעובדים שכבר יצאו והתחילו לחזור, גם המגמה הזאת נעצרה.

חגי אדרי: היו 80,000 עובדים בתעשייה בחל"ת, התחילו להחזיר אותם באופן הדרגתי והמגמה הזאת נעצרה.

חגי אדרי: אם אנחנו רוצים לראות אותם חוזרים, אנחנו חייבים את המנגנונים האלה.

חגי אדרי: אם לא, מדובר בעוד 50,000 איש שיישארו בבית.

עפר שלח: זה נכון שביולי, למשל, בסופו של דבר יותר אנשים איבדו את מקום עבודתם מאז שחזרו לעבוד?

חגי אדרי: אני לא יודע להגיד לך על זה בתעשייה לגבי יולי.

חגי אדרי: אני יכול להגיד שביולי כמעט לא חזרו עובדים לענפי התעשייה.

חגי אדרי: ביוני חזרו קצת אבל ביולי המגמה מתהפכת.

חגי אדרי: אין לי נתונים אז אני לא רוצה לומר באופן חד משמעי.

עפר שלח: אני חושב שפורסמו נתונים שמאששים את מה שאתה אומר.

עפר שלח: רוית גרוס, מנכ"לית התאחדות בעלי המלאכה והתעשייה, בבקשה.

עפר שלח: אני מניח ששמעת את הדברים שנאמרו.

עפר שלח: דווקא בענפים שצוין שיש בהם ביקוש מסוים, לדעתי זה ענפים שנופלים תחתיכם.

עפר שלח: האם את יכולה להאיר את עינינו בנתונים?

רוית גרוס: אני מצטרפת למה שחגי אומר, שגם בהתאחדות המלאכה והתעשייה אנחנו מייצגים עסקים יצרניים קטנים, כאלה שמעסיקים עד 20 עובדים.

רוית גרוס: גם אצלנו רוב העסקים בעצם המשיכו להעסיק את העובדים בכל המשבר הזה ושמרו עליהם.

רוית גרוס: יש הרבה בעלי עסקים שבעצמם לא משכו משכורת כדי לאפשר לעובדים להמשיך לעבוד.

רוית גרוס: למרות זאת עדיין חסר לנו כוח אדם.

רוית גרוס: רציתי לדבר על נושא ההכשרות הטכנולוגיות ועל הכשלים שקורים אצלנו בתעשייה הקטנה.

רוית גרוס: בתעשייה הקטנה קשה לנו לקבל את העובדים האלה כי בשונה מחברות גדולות שמנהלות מחלקות משאבי אנוש שהם בקשר עם כל המכללות וגופי ההכשרה, העסקים שלנו הרבה פעמים מדובר באדם אחד שמנהל את העסק.

רוית גרוס: אין לו את האפשרות והזמן הפנוי להתעסק עם הדבר הזה.

רוית גרוס: נוצר מצב שלמעשה אין להם את האפשרות בכלל לגייס את העובדים האלה.

רוית גרוס: אם הם מגיעים לאפשרות לגייס את העובדים האלה, נשאר שם עובד אחד כאשר רוב הבוגרים של ההכשרות האלה הולכים למפעלים הגדולים.

רוית גרוס: זאת בעיה אחת שאני חושבת שצריך לטפל בה, דהיינו, שלעסקים קטנים תהיה איזו פונקציה של השמה.

רוית גרוס: דבר שני זה כל הנושא של ההכשרה התוך מפעלית.

רוית גרוס: בעסק קטן זה דבר שיכול להיות בעיה.

רוית גרוס: עסק של לו 5-10 עובדים, ברגע שיש לו חניכות במפעל עצמו, זה אומר שלוקחים את אחד העובדים הכי מנוסים או בעל המפעל עצמו שבעצם יוצא מהתפקיד שלו.

רוית גרוס: הוא משבית מכונה כדי ללמד את אותו עובד.

רוית גרוס: לבעלי המפעלים אין בעיה עם הסיפור הזה אבל התגמול שמקבלים עבור החניכות הוא מאוד נמוך.

רוית גרוס: גם פה, לדעתי, כן צריך לפעול ולגרום לזה שהתגמול שהמפעלים הקטנים מקבלים עבור ההכשרה, שהם יוכלו לקבל שיפוי טיפה יותר גבוה.

רוית גרוס: כרגע זה עומד על משהו כמו 40% ואפילו פחות מזה.

רוית גרוס: אני חושבת שבנושא הזה ההכשרה התוך מפעלית בעסקים הקטנים היא שונה ממפעלים גדולים וצריך לקחת בחשבון את הדבר הזה.

עפר שלח: את מדברת על זה שכמו שהמדינה נותנת שובר לקורס היא תיתן שובר להכשרה תוך מפעלית.

עפר שלח: היא תסבסד עבור המפעל את העובדה שצריך לקחת אדם מנוסה שיכשיר ושלוקח זמן עד שהאדם החדש מתחיל לתת תפוקה שהיא ראויה למשכורת.

רוית גרוס: נכון.

רוית גרוס: במצב היום בעל מפעל מקבל 9,000 שקלים לחניכות של 400 שעות.

רוית גרוס: מתוכם 7,000 שקלים הולכים לכיסוי המשכורת.

רוית גרוס: מי שמשלם את המשכורת בחניכות זה בעל המפעל.

רוית גרוס: חשוב לעשות את החניכות וחשוב שתהיה העבודה בשטח, אבל אני חושבת שהמדינה צריכה להשתתף יותר בתקציב בתגמול בעסקים הקטנים כי זה משהו שהוא קשה מבחינתם.

רוית גרוס: חשוב לי לומר דבר נוסף לגבי הגדרת הביקושים.

רוית גרוס: זה טוב מאוד מענקי עידוד לתעסוקה, אבל מנקודת מבטם של המפעלים הקטנים, ההוצאה על שכר עובדים זאת אחת ההוצאות הכי גבוהות שיש במפעל.

רוית גרוס: מעסיק לא יקלוט עובדים אם הוא לא יודע שיש ביקושים והזמנות.

רוית גרוס: לכן אנחנו פועלים בכל התחום הזה במלוא המרץ לגרום לזה שבכל מה שקשור לרכש ממשלתי, המדינה תעביר את העבודה למפעלים בישראל, מפעלים כחול לבן.

רוית גרוס: רכש ממשלתי לא צריך להיות בחו"ל.

רוית גרוס: הוא צריך להיות כאן בארץ ובדגש על המפעלים הקטנים.

רוית גרוס: לפחות שיעשו איזו מכסה או איזו הקצאה למפעלים קטנים.

רוית גרוס: ברגע שיש ביקושים ויש הזמנות אז יש אינטרס לבעלי העסקים הקטנים לקלוט עוד ועוד עובדים.

רוית גרוס: זה פשוט ביחס ישר, ככל שיש יותר עבודה אז כמובן הם צריכים את העובדים.

רוית גרוס: מענק כזה או אחר לא יגרום לבעל עסק לקלוט עובד אם הוא לא יודע שיש לו צפי של הזמנות.

רוית גרוס: לכן בתקופת הקורונה חשוב שרכש ממשלתי ייעשה בארץ.

רוית גרוס: צה"ל לא יקנה מדים מסין אלא יקנה את המדים ממפעל בישראל.

רוית גרוס: מה יותר טוב מזה?

רוית גרוס: זה בעצם משמר את העובדים שלנו כאן.

רוית גרוס: אז הדגש הוא על כחול לבן מעסק לבן.

עפר שלח: תודה רבה, הדברים ברורים לגמרי.

עפר שלח: אבקש להעלות את המוסד לביטוח לאומי.

עפר שלח: דבורה בדר נמצאת?

דבורה בדר: אני מנהלת אגף הבטחת הכנסה.

דבורה בדר: האמת היא שהנושא כשלעצמו הוא מאוד מעניין.

דבורה בדר: שמעתי את החלק הראשון שנגע מעט בהבטחת הכנסה ואז זה עבר למה שקורה לנו היום בעקבות המשבר של הקורונה והמשבר במשק.

דבורה בדר: אין לי מה להוסיף.

דבורה בדר: חבל שלא הגיע דווקא מנהל אגף אבטלה שאולי היה יכול להעשיר אתכם קצת יותר איך הביטוח הלאומי רואה את הנושא הזה.

דבורה בדר: הנושא של הבטחת הכנסה הוא נישה מאוד קטנה אבל כן חשוב שתדעו שבמסגרת חוק הבטחת הכנסה אפשר שמישהו יימצא בהכשרה ואם אין לו זכאות לאבטלה אז הוא יקבל הבטחת הכנסה.

דבורה בדר: בואו לא נשכח שהקצבאות של הבטחת הכנסה הן נמוכות.

דבורה בדר: חוץ מלהגיד לעג לרש, אין לי מה להגיד חוץ מזה.

דבורה בדר: לאור מה שהמשפחות האלה עוברות, אני לא יודעת אם זה בדיוק הפתרון שלהם.

דבורה בדר: זה אולי יכול להיות נישה קטנה אבל להגיד שזה המוטו שצריך להיות?

דבורה בדר: אחרי שדיבר כאן נציג התאחדות התעשיינים והעצמאים והעסקים הקטנים, לצערי אין לי במה להעשיר אתכם.

דבורה בדר: אולי עוזר של המנכ"ל יצליח להתחבר.

דבורה בדר: תוך כדי השיחה ניסיתי להיות בקשר איתם כדי שיצטרף נציג נוסף מהביטוח הלאומי שהוא בר סמכא בפרט לתקופה הזאת.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: ננסה להעלות את מנהל אגף אבטלה.

עפר שלח: תודה רבה לך.

עפר שלח: אביעד שוורץ ממשרד האוצר.

אוריאל בוסו: אני אשמח לקבל תשובה על הדברים שהעליתי, לאן פנינו מועדות.

עפר שלח: אביעד, אתה יכול לתת לנו איזה לוח זמנים להחלטות על משהו?

עפר שלח: התמונה שמצטיירת היא שבתחום התעסוקה אנחנו צריכים משהו מאג'ורי.

עפר שלח: ברור התרופה הכי טובה יהיה שהעולם יחזור לתפקד בצורה יותר טובה.

עפר שלח: אני אומר העולם, כי המשק הישראלי הוא ממילא משק מוטה ייצא.

עפר שלח: הביקושים יביאו לזה שמפעלים או עסקים יחזרו לעבוד והם יצטרכו עובדים וכל הגלגלים הכלכליים יתחילו לנוע.

עפר שלח: אתה יכול להגיד לנו אם יש באופק תכנית גדולה של האוצר?

עפר שלח: למשל, לתחום המחיה הבסיסית, להבטיח שלאנשים שיהיה להם כסף בבנק.

עפר שלח: אפשר לנהל עליהם ויכוחים אבל לפחות קיימות.

עפר שלח: תכנית גדולה ליצירת ביקושים, ליצירת צמיחה, להחזרת אנשים למעגל העבודה.

אביעד שוורץ: וועדת היגוי הבין-משרדית, יחד עם זרוע העבודה, עם משרד הכלכלה, עם הביטוח הלאומי ובנק ישראל, זה בדיוק המוקד של עבודת הוועדה.

אביעד שוורץ: נראה לי באמת שהדבר העיקרי עכשיו הוא כפי שאמרת.

אביעד שוורץ: אם לא יוטלו מגבלות והכול יחזור, זאת כבר תהיה התקדמות משמעותית שכנראה תביא לתוצאה הכי טובה גם בשוק העבודה.

אביעד שוורץ: מעבר לזה, זה ליצור את ההתאמות ככל שאפשר.

אביעד שוורץ: זה אומר, עבודה על התמריצים ולנסות להבין איפה יש תמריצים שליליים לצאת לעבוד ולפתור אותם.

אביעד שוורץ: מצד שני, לעודד את התמריצים החיוביים.

אביעד שוורץ: חלק מהדברים כבר נעשו וחלקם זה באמת עולם ההכשרות המקצועיות הרחב, דהיינו, משוברים להכשרות מתוקצבות, להכשרות בשיתוף מעסיקים.

אביעד שוורץ: אלה הפעולות שנעשות וזאת העבודה.

אביעד שוורץ: יחד עם שירות התעסוקה והרחבת השירותים שלהם, מעבר לשירותים מקוונים ודיגיטליים, כל התוכניות נעשות יחד עם הגופים השונים לטובת הנושא הזה.

אביעד שוורץ: באופן כללי, קידום מערך ההכשרות המקצועיות, אפילו גם בתחומי ההשכלה הגבוהה הרחבה של תחומים נדרשים.

אביעד שוורץ: כל הנושאים האלה נידונים עכשיו בוועדה.

אביעד שוורץ: כמו שאמרתי, בטווח זמן הקרוב יצאו המסקנות ושם יהיו הדברים.

אביעד שוורץ: גם להכשרה המקצועית יינתן בוסט מאוד משמעותי.

אביעד שוורץ: מן הסתם לא הכול יהיה הרגע אלא זה תהליך שילווה אותנו בחודשים הקרובים.

אביעד שוורץ: צריך למצוא התאמה כל הזמן לשוק העבודה ומציאת המשרות החדשות יחד עם הגופים הרלוונטיים.

אביעד שוורץ: זאת התוכנית שתיבנה ואני מעריך שתוצג בשבועיים הקרובים.

עפר שלח: עוד לפני הקורונה היה הרבה מאוד שיח ובצדק על רמת הפריון הנמוכה של העובד הישראלי.

עפר שלח: בסוף זאת קלישאה להגיד שמשבר הוא הזדמנות וכן הלאה.

עפר שלח: האם יש לכם תוכניות מגירה שעסקו בכל מה שצריך, בהשקעה, בהשקעה מוטת טכנולוגיה, השקעות מוטות פריון שהיו קיימות עוד קודם ושיש לכם אפשרות להפעיל אותן עכשיו בסיטואציה המשברית הזאת?

אביעד שוורץ: יש פה שני מובנים שונים.

אביעד שוורץ: מצד אחד, יש עולם של השקעות של תכנית צמיחה והאצה כי חלק גדול מפער הפריון נובע באמת מפער בתשתיות.

אביעד שוורץ: מדובר בתשתיות תומכות פריון שיאפשרו לעובדים לייצר יותר.

אביעד שוורץ: השקעה בתכנית האצה וצמיחה זה משהו שאני לא מרכז אותו לכן לא ארחיב עליו כי אני לא מכיר אותו לעמוק, אבל זה גם משהו שנעשה.

אביעד שוורץ: להשקיע במקומות הטובים הללו שיאפשרו לנו בעתיד להעלות את הפריון ולנצל את המשבר הזה לאיזו קפיצה.

אביעד שוורץ: גם בהיבט העובדים, יש את ההכשרות המקצועיות עצמן ומעבר לרכישת השכלה ועידוד רכישת השכלה.

אביעד שוורץ: חלק גדול ממה שאנחנו עובדים זה להעלות מיומנויות שהן קצת יותר בסיס.

אביעד שוורץ: לא בהכרח הכשרה מקצועית למקצוע מסוים אלא, למשל, כישורי שפה, עברית עבור אוכלוסייה ערבית שזה כן חסם להשתלבות בשוק העבודה.

אביעד שוורץ: אנחנו מנסים לתת קפיצה שם ולאפשר גם לשפר את מערך הכשרת העברית.

אביעד שוורץ: בזרוע העבודה עובדים עכשיו על שיפור משמעותי של כל מערך לימודי העברית.

אביעד שוורץ: זה תהליך שהתחיל לפני ועכשיו ממשיך ומועצם.

אביעד שוורץ: אנחנו עובדים איך להרחיב את רכישת הכישורים גם בהיבט של השכלה גבוהה.

אביעד שוורץ: חלק מזה גם קורה באופן טבעי כי בתקופת משבר יש פחות ביקושים בשוק העבודה ולכן אנחנו רואים גידול ברישום להשכלה גבוהה, שזה גם משהו שהוא חיובי.

אביעד שוורץ: כלומר, יותר אנשים שירכשו השכלה וזה יבוא לידי ביטוי גם בפריון העבודה.

אביעד שוורץ: אלה דברים שאולי המשבר יעזור לנו, אבל כן יש לנו פוקוס מרכזי בהורדת מפלס האבטלה לשיעורים קצת יותר נמוכים וקרובים למה שראינו לפני המשבר.

אביעד שוורץ: אחרי זה נוכל לחזור ולהתמקד בהעלאת הפריון בצורה יותר משמעותית.

אביעד שוורץ: במערך ההכשרה המקצועית עוד לפני המשבר כבר היו דיבורים על רפורמה מקיפה.

אביעד שוורץ: זה נדון בדוח ועדת התעסוקה ל-2030.

אביעד שוורץ: זה משהו שאנחנו גם רצינו לקדם בחוק ההסדרים לפני המשבר הנוכחי.

אביעד שוורץ: הכל התעכב כי לא היתה ממשלה וכנסת אז הדברים התעכבו.

אביעד שוורץ: אלה המלצות שכבר נעשו לפני המשבר וזה צעד לטובת הדבר הזה שאנחנו רוצים להמשיך ולקדם אותו, בטח בתקופה הזאת.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: ביקש להתייחס נשיא התאחדות בעלי מלאכה ותעשייה, יוסי אלקובי.

עפר שלח: בבקשה.

יוסי אלקובי: אני מתחבר למה שאמרה המנכ"לית שלי.

יוסי אלקובי: אנחנו יושבים ודנים כל הזמן בנושא של כחול לבן.

יוסי אלקובי: כל ההכשרות המקצועיות וכל הוועדות, אני אומר לכם שלא קורה כלום.

יוסי אלקובי: חייבים להשאיר כאן

יוסי אלקובי: רכש ממשלתי שנושק ל-100 מיליארד שקלים בשביל שהתעשייה שלנו תמשיך לנשום ושהראש יהיה מעל פני המים.

יוסי אלקובי: יש בעיה כי סינים זוכים במכרז של 9 מיליארד שקל.

יוסי אלקובי: בחוזה שלהם, בשורות הקטנות, הם לא רשאים להשתמש בתעשייה שלנו ובעסקים הקטנים כדי לתת להם שירותים.

יוסי אלקובי: הם עושים מה שהם רוצים.

יוסי אלקובי: יתרה מזאת.

יוסי אלקובי: אותם סינים שקיבלו את המכרז הם חתמו עם האיראנים, ביטחוני, כלכלי.

יוסי אלקובי: אני חושב שחייבים להשאיר.

יוסי אלקובי: בנושא של עסקים קטנים ובינוניים שאותם אני מייצג יש בעיה והיא הבנקים.

יוסי אלקובי: אני רוצה שתבינו שהבנקים מקשים.

יוסי אלקובי: אני לא אומר שצריך לחלק כסף לכל מי שרוצה אבל אנחנו בימים טובים, כשעבדנו עם הבנקים, שילמנו שיקים והכול בסדר.

יוסי אלקובי: הבנקים קיבלו רגליים קרות ואנחנו נתקלים בקשיים בהלוואות בשביל להמשיך להתקדם.

יוסי אלקובי: כל ההכשרות המקצועיות לא יהיו שוות אם לא תהיה עבודה.

יוסי אלקובי: נכשיר עובדים אבל לא נוכל לתת להם עבודה.

יוסי אלקובי: אנחנו חייבים שיהיו הזמנות.

יוסי אלקובי: לא להגיד שאנחנו ביחסי גומלין.

יוסי אלקובי: עזבו את יחסי הגומלין.

יוסי אלקובי: אנחנו נמצאים במצב קשה, יש מלחמה ביולוגית וכל מדינה מטפלת נטו בתוך המדינה שלה ומנסה לייצר עבודה.

יוסי אלקובי: המודל הגרמני אני לא יודע אם הוא טוב לנו.

יוסי אלקובי: בואו נסתכל לכאן.

יוסי אלקובי: אנחנו יכולים היום להציל את הכלכלה של מדינת ישראל רק בחשיבה נבונה ונכונה ולא בוועדה ובעוד וועדה, עוד שבוע, עוד שבועיים.

יוסי אלקובי: אני חושב שאפשר להכניס שולחן עגול את המגזר העסקי.

יוסי אלקובי: אלה אנשים שבאים מהשטח, באים ממקומות העבודה.

יוסי אלקובי: הם יכולים לתת הצעות מיידיות לעכשיו ולא לעוד שבוע.

יוסי אלקובי: כל יום אנחנו בזום וזה אומר עוד שבוע נדון.

יוסי אלקובי: יש יחסי גומלין, אין יחסי גומלין, תפסיקו עם מחול השדים הזה שאנחנו לא משיגים כלום ושום דבר.

יוסי אלקובי: העסקים הקטנים מתרסקים יום יום.

יוסי אלקובי: כל ההפגנות האלה הן באמת קול זעקה.

יוסי אלקובי: אני מייצג 40,000 בעלי מלאכה שמייצרים לכיפת ברזל והמון לביטחון.

יוסי אלקובי: אני רואה שבעוד חודש חודשיים העבודה שתהם תצטמצם כי שולחים לחו"ל כי שם יותר זול.

יוסי אלקובי: שיתנו לנו לשלם מס 12% ושיורידו לנו את הארנונה המטורפת שכל שנה היא גדלה ואז נוכל להיות ברי תחרות.

יוסי אלקובי: העובד שלנו זה לא העובד הסיני ב-150 דולר.

יוסי אלקובי: העובד שלנו נושק ל-3,000 ו-4,000 דולר לחודש.

יוסי אלקובי: מי יכול להקשיב?

יוסי אלקובי: בסופו של יום, השקעה של המדינה בנו מצילה את קופת המדינה.

יוסי אלקובי: בל נעשיר את קופותיהן של מדינות אחרות.

יוסי אלקובי: בואו נתמקד היום, בואו נפסיק להיות יפי נפש.

יוסי אלקובי: היום מעניין רק דבר אחד, שהכל הרכש הציבורי, הביטחוני, המוניציפלי שיישאר כאן.

יוסי אלקובי: זאת שעת מבחן של הממשלה.

יוסי אלקובי: ככה לא נגיע לשום מקום.

יוסי אלקובי: תכינו בתי ספר טכנולוגיים, תעשו כל מה שאתם רוצים, זה לא ייתן כלום.

יוסי אלקובי: ילמדו מקצוע, יעבירו את הזמן שלהם אבל עבודה לא תהיה.

יוסי אלקובי: אני מודה לכם.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: אגב, מדינת ישראל לאורך שנים גם לא מממשת את רכש הגומלין שחברות שזוכות פה במכרזים מחויבות פה על-פי חוק.

עפר שלח: עסקתי בזה הרבה בהקשר של התעשיות הביטחוניות.

עפר שלח: גם את רכש הגומלין שמחויבים בו לא מממשים.

עפר שלח: לקראת סיום, אלעד זכות יועץ מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי.

עפר שלח: אלעד, איפה הביטוח הלאומי בתוך השיח הזה על התכנית הגדולה והמהלכים הגדולים להחזרת אנשים למעגל העבודה?

אלעד זכות: שלום.

אלעד זכות: מצטער שהצטרפתי באיחור.

אלעד זכות: חשבנו שמדובר על נושא הבטחת הכנסה בלבד.

אלעד זכות: אני לא יודע מה נאמר פה קודם, אבל קודם כל, האחריות להשמה של זכאי אבטלה והבטחת הכנסה היא בשירות התעסוקה ובעצם המנגנון הוא בשיתוף הפעולה בינינו, כשהם שולחים לנו מפות של מי התייצב.

אלעד זכות: מבחינתנו, אם משימים אותו לעבודה שמתאימה לו לפי החוק, אז מבחינתנו נפסיק לשלם לו אבטלה כי הוא עובד.

אלעד זכות: מעבר לזה, יש אצלנו את השירות שנקרא שיקום תעסוקתי לאנשים עם מוגבלות.

אלעד זכות: אנחנו בעצם מספקים שירותים של ליווי, תמיכה והשמה לאנשים עם מוגבלות עם אחוזי נכות רפואית מ-10% או 20% ומעלה, תלוי בסוג הנכות.

אלעד זכות: זה שירות שניתן גם לנכים כלליים, גם לנפגעי עבודה, נפגעי איבה וגם לאלמנים ואלמנות שמבקשים את זה.

אלעד זכות: עקב הקורונה הכנסנו כמה תוכניות מאוד ייעודיות קצרות טווח של חודש חודשיים, גם ליווי פסיכולוגי ופרטני של האנשים על-מנת להתמודד עם המשבר התעסוקתי.

אלעד זכות: יש גם תוכניות טרום שיקום, שבעצם נותנים להם להתנסות ולעשות התנסות מסוימת במקומות עבודה כדי לראות איך נצליח להשים אותם.

אלעד זכות: כל הסוגיה של אנשים עם מוגבלות היא חזק אצלנו בתכניות עבודה.

אלעד זכות: מעבר לזה, יש את כל ההיבטים של הקלה על מעסיקים.

אלעד זכות: עולים הרבה רעיונות מטעם בנק ישראל לגופים כלכליים שונים על הפחתות של כל מיני עלויות העסקה.

אלעד זכות: אני יכול להגיד שמבחינתנו, הוצאנו דחייה של החובה לתשלום לביטוח לעובדים בתקופת חל"ת ודחינו כרגע עד אוגוסט.

אלעד זכות: כמובן שאנחנו בקשר ישיר עם המעסיקים.

אלעד זכות: הם יכולים להעיד על-כך.

אלעד זכות: אנחנו מנסים לראות כיצד ניתן לעשות הקלה.

אלעד זכות: לגבי כלים שיש בביטוח לאומי לעידוד תעסוקה או לתמיכה במעסיקים או בשוק העבודה בכלל, אז בשוטף יש לנו כמובן את מענק העבודה המועדפת.

אלעד זכות: אנחנו מנסים עכשיו לקדם כל מיני אדפטציות לתקופה של הקורונה, לאנשים שצברו תקופה מסוימת שאפשר יהיה להאריך להם את התקופה המזכה בעבודה מועדפת לאחר שהם חוזרים.

אלעד זכות: הצענו את זה גם במגוון פורומים ככלי עבודה שאפשר להשתמש בו בהקשר של תמיכה בעבודה.

אלעד זכות: אני יודע שמשרד האוצר פחות היה מעוניין בזה.

אלעד זכות: שר הרווחה כן מאוד מנסה לקדם את העולם של הגמישות התעסוקתית עם אבטלה.

אלעד זכות: גם לו אנחנו אמורים להציג איזו תכנית בהקשר של מענקים לעובדים בשכר נמוך שהם היו בתוך אבטלה.

אלעד זכות: אני לא יכול לפרט על זה יותר מידי כי כרגע אין החלטה פורמלית, אבל אני יכול להגיד שגם בצוות הבין-משרדי בנושא של תעסוקה וגם שר הרווחה, מאוד מעוניינים לקדם כלים שיאפשרו גמישות למעסיקים להעסיק ואת האפשרות לקבל אבטלה או מענק במקום אבטלה, שיינתן בגובה יותר נמוך מדמי אבטלה אבל יעודד את העובדים להיכנס לשוק העבודה.

אלעד זכות: מעבר לזה יש את המענק של שירות התעסוקה שאמור לתמרץ מעסיקים להחזיר עובדים.

אלעד זכות: הוא עבר בחקיקה לפני מספר חודשים ואמור להתבצע כרגע.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אני רוצה לסכם את הדיון.

עפר שלח: ברור שסוגיית התעסוקה היא הסוגייה אולי המרכזית שעומדת בפנינו.

עפר שלח: בעניין הבריאותי יהיו עליות וירידות אבל מכיוון שההשלכות הכלכליות של המשבר הזה ובראש ובראשונה ההשלכות התעסוקתיות שלו, הן איתנו לשנים.

עפר שלח: הצורך למצוא מודל יציב שמאפשר תעסוקה, כמו שנאמר על-ידי משתתפים שונים, זה גם בצד הביקוש וגם בצד ההיצע.

עפר שלח: לקנות כחול לבן זאת לא תהיה רק סיסמה או איזו בקשה לציבור אלא זאת תהיה מדיניות של מדינת ישראל.

עפר שלח: כל שקע שמושקע בזה שבסופו של דבר אדם עובד הוא שקל יותר פרודוקטיבי מאשר שקל שמושקע בלממן אדם כדי להציל אותו מעוני כשהוא לא עובד.

עפר שלח: הדבר הזה צריך להיות עכשיו בעדיפות עליונה הן במשרד האוצר והן במשרדים האחרים כמדיניות מובהקת, מכיוון שאנחנו במשבר כלכלי.

עפר שלח: על-פי התחזיות הכי אופטימיות, בצמיחה שכרגע אף אחד לא רואה אותה, גם בהתחשב בזה שישראל היא מדינה מוטת ייצוא והעולם כולו עובר משבר כלכלי, אף אחד לא רואה אותה לשנים, כדי לחזור אפילו לשיעורי האבטלה לפני המשבר של 4%.

עפר שלח: קודם לחזור לאבטלה חד ספרתית ולהתחיל לטפל בה בשם.

עפר שלח: זה צריך להיות בעדיפות עליונה, זה צריך להיות קודם כמעט לכל שיקול אחר.

עפר שלח: זה לא קורה וזה ברור לנו גם מהדברים ששמענו היום.

עפר שלח: זאת האמירה של הוועדה ואנחנו נמשיך לעקוב.

עפר שלח: תודה רבה, הישיבה נעולה.